SBÍRKA ZÁKONŮ
ČESKÉ REPUBLIKY

Profil aktualizovaného znění:

Titul původního předpisu:

Zákon o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů

Citace pův. předpisu: 250/2000 Sb.

Částka: 73/2000 Sb.

Datum přijetí: 7. července 2000

Rozeslána dne: 9. srpna 2000

Datum účinnosti: 1. ledna 2001

Změny a
doplňky předpisu:

provedené

číslo

s účinností dnem

Úplne znění

zákonem

320/2001 Sb.

1. ledna 2002

zákonem

450/2001 Sb.

vyhlášení
(31.12.2001)

zákonem

320/2002 Sb.

1. ledna
2003*

zákonem

421/2004 Sb.

1. srpna 2004

zákonem

557/2004 Sb.

vyhlášení
(9.11.2004)

zákonem

557/2004 Sb.

1. ledna 2005

zákonem

562/2004 Sb.

1. ledna 2005

zákonem

635/2004 Sb.

16. ledna 2005

zákonem

342/2005 Sb.

vyhlášení
(13.9.2005)

zákonem

245/2006 Sb.

vyhlášení
(31.5.2006)

zákonem

138/2006 Sb.

1. července
2006

zákonem

140/2006 Sb.

1. července 2006

*

Články CXVII (Společná ustanovení), body 3, 4, 5, 9, 10 a 15 a CXVIII
(Přechodná ustanovení), body 4, 6, 7, 8 a 9 zákona 320/2002 Sb. nabývají
účinnosti 1.8.2002

Text aktualizovaného znění předpisu:
(Poslední změny vyznačeny
podtržením)

ZÁKON

o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů

Parlament se usnesl na tomto zákoně
České republiky:

ČÁST PRVNÍ

OBECNÁ USTANOVENÍ

§ 1

Předmět úpravy a působnost zákona
(1) Tento zákon upravuje tvorbu,
postavení, obsah a funkce rozpočtů územních samosprávných celků,1)
jimiž jsou obce2) a kraje,3) a stanoví pravidla
hospodaření s finančními prostředky územních samosprávných celků. Upravuje také
zřizování nebo zakládání právnických osob územních samosprávných
celků.

(2) Ustanoveními
tohoto zákona se řídí také hospodaření dobrovolných svazků obcí2)
(dále jen "svazek obcí"), pokud tento zákon nestanoví jinak, a zřizování
příspěvkových organizací v oblasti školství svazkem obcí.

(3) Ustanovení tohoto zákona, která
se vztahují na rozpočty a finanční hospodaření obcí, platí ve statutárních
městech2) a v hlavním městě Praze rovněž pro jejich městské části
nebo obvody. Obsah rozpočtu městských částí nebo obvodů, včetně struktury jejich
příjmů a výdajů, stanoví město ve své pravomoci.

(4) Ustanoveními části druhé a třetí
tohoto zákona se řídí také hospodaření Regionálních rad regionů
soudržnosti2a) s výjimkou ustanovení § 7 až 10.

ČÁST DRUHÁ

FINANČNÍ HOSPODAŘENÍ ÚZEMNÍCH
SAMOSPRÁVNÝCH CELKŮ

§ 2

Nástroje finančního hospodaření
(1) Finanční hospodaření územních
samosprávných celků a svazků obcí se řídí jejich ročním rozpočtem a rozpočtovým
výhledem.

(2) Územní
samosprávný celek vede účetnictví podle zvláštního
zákona.4)

§ 3

Rozpočtový výhled
(1) Rozpočtový výhled je pomocným
nástrojem územního samosprávného celku sloužícím pro střednědobé finanční
plánování rozvoje jeho hospodářství. Sestavuje se na základě uzavřených
smluvních vztahů a přijatých závazků zpravidla na 2 až 5 let následujících po
roce, na který se sestavuje roční rozpočet (§ 4).

(2) Rozpočtový výhled obsahuje
souhrnné základní údaje o příjmech a výdajích, zejména o dlouhodobých závazcích
a pohledávkách, o finančních zdrojích a potřebách dlouhodobě realizovaných
záměrů. U dlouhodobých závazků se uvedou jejich dopady na hospodaření územního
samosprávného celku po celou dobu trvání závazku.

§ 4

Rozpočet územního samosprávného celku a svazku obcí
(1) Rozpočet územního samosprávného
celku a svazku obcí je finančním plánem, jímž se řídí financování činnosti
územního samosprávného celku a svazku obcí.

(2) Rozpočtový rok je shodný s rokem
kalendářním.

(3) Při
zpracování ročního rozpočtu se vychází z rozpočtového výhledu.

(4) Rozpočet se sestavuje zpravidla
jako vyrovnaný. Může být schválen jako přebytkový, jestliže některé příjmy
daného roku jsou určeny k využití až v následujících letech nebo jsou-li určeny
ke splácení jistiny úvěrů z předchozích let.

(5) Rozpočet může být schválen jako
schodkový jen v případě, že schodek bude možné uhradit

a)

finančními prostředky z minulých let, nebo

b)

smluvně zabezpečenou půjčkou,5) úvěrem,6) návratnou
finanční výpomocí nebo výnosem z prodeje vlastních dluhopisů (dále jen
"návratné zdroje").

(6) Kladný zůstatek finančních
prostředků rozpočtového hospodaření běžného roku se převádí k použití v dalším
roce, a to ke krytí rozpočtových výdajů, anebo se převádí do peněžních fondů (§
5).

(7) Schodek
hospodaření se uhrazuje z finančních prostředků z minulých let nebo se kryje z
návratných zdrojů splatných z rozpočtu v následujících letech.

§ 5

Peněžní fondy územních samosprávných celků
(1) Územní samosprávný celek může
zřizovat peněžní fondy, a to pro konkrétní účely anebo bez účelového
určení.

(2) Zdrojem
peněžních fondů územního samosprávného celku mohou být zejména

a)

přebytky hospodaření z minulých let,

b)

příjmy běžného roku, které nejsou určeny k využití v běžném roce,

c)

převody prostředků z rozpočtu během roku do účelových peněžních
fondů.

§ 6

Obsah rozpočtu
(1) Obsahem rozpočtu jsou jeho
příjmy a výdaje a ostatní peněžní operace, včetně tvorby a použití peněžních
fondů, pokud není dále uvedeno, že probíhají mimo rozpočet.

(2) Mimo rozpočet se uskutečňují
peněžní operace týkající se

a)

cizích prostředků,

b)

sdružených prostředků.

(3) Podnikatelské činnosti územního
samosprávného celku se sledují účetně mimo rozpočtové příjmy a výdaje. Jejich
hospodářské výsledky se promítají do rozpočtu vždy nejpozději ke konci
kalendářního roku tak, aby byly součástí závěrečného účtu územního samosprávného
celku.

§ 7

Příjmy rozpočtu obce
(1) Příjmy rozpočtu obce
tvoří

a)

příjmy z vlastního majetku a majetkových práv,

b)

příjmy z výsledků vlastní hospodářské činnosti,

c)

příjmy z hospodářské činnosti právnických osob, pokud jsou podle tohoto
nebo jiného zákona příjmem obce, která organizaci zřídila nebo
založila,

d)

příjmy z vlastní správní činnosti včetně příjmů z výkonů státní správy, k
nimž je obec pověřena podle zvláštních zákonů, zejména ze správních poplatků z
této činnosti, příjmy z vybraných pokut a odvodů uložených v pravomoci obce
podle tohoto zákona nebo zvláštních zákonů, pokud není dále stanoveno
jinak,

e)

výnosy z místních poplatků podle zvláštního zákona,7)

f)

výnosy daní nebo podíly na nich podle zvláštního
zákona,8)

g)

dotace ze státního rozpočtu a ze státních fondů,

h)

dotace z rozpočtu kraje,

i)

prostředky získané správní činností ostatních orgánů státní správy, např.
z jimi ukládaných pokut a jiných peněžních odvodů a sankcí, jestliže jsou
podle zvláštních zákonů příjmem obce,

j)

přijaté peněžité dary a příspěvky,

k)

jiné příjmy, které podle zvláštních zákonů patří do příjmů
obce.

(2)
Správní poplatek za vydané povolení k provozování výherních hracích přístrojů,
vybraný obecním úřadem, je příjmem rozpočtu obce ve výši 50 %; zbývající část
tohoto správního poplatku odvede obecní úřad na účet státního rozpočtu,
spravovaný územním finančním orgánem místně příslušným podle sídla obecního
úřadu, a to do konce kalendářního měsíce následujícího po kalendářním měsíci, v
němž vydané povolení nabylo právní moci. Obecní úřad současně zašle územnímu
finančnímu orgánu kopii povolení s vyznačením data, v němž nabylo právní
moci.

(3) Obec může
použít prostředky poskytnuté prostřednictvím Národního fondu.

(4) Obec může k úhradě svých potřeb
použít též návratných zdrojů (§ 4 odst. 5 písm. b).

(5) Obec může ke krytí dočasného
časového nesouladu mezi čerpáním rozpočtovaných výdajů a plněním rozpočtových
příjmů určených k jejich úhradě použít návratnou finanční výpomoc ze státního
rozpočtu, z rozpočtu kraje nebo z rozpočtu jiné obce. Návratná finanční výpomoc
je bezúročná. Její opožděné splácení se považuje za zadržení peněžních
prostředků.

§ 8

Příjmy rozpočtu kraje
(1) Příjmy rozpočtu kraje
tvoří

a)

příjmy z vlastního majetku a majetkových práv,

b)

příjmy z výsledků vlastní hospodářské činnosti,

c)

příjmy z hospodářské činnosti organizace, pokud jsou podle tohoto nebo
jiného zákona příjmem rozpočtu kraje, který organizaci zřídil nebo založil,

d)

příjmy ze správní činnosti včetně příjmů z výkonů státní správy, k nimž je
kraj pověřen podle zvláštních zákonů, zejména správní poplatky z této činnosti
a dále příjmy z vybraných pokut uložených v pravomoci kraje podle tohoto
zákona nebo zvláštních zákonů, pokud není dále stanoveno jinak,

e)

výnosy daní nebo podíly na nich podle zvláštního
zákona,8)

f)

dotace ze státního rozpočtu a ze státních fondů,

g)

přijaté peněžité dary a příspěvky,

h)

jiné příjmy, které podle zvláštních zákonů patří do příjmů kraje,

i)

prostředky získané správní činností ostatních orgánů státní správy, např.
z jimi ukládaných pokut a jiných peněžních odvodů a sankcí, jestliže jsou
podle zvláštních zákonů příjmem kraje.

(2) Správní poplatek za vydané
povolení k provozování výherních hracích přístrojů, vybraný krajským úřadem, je
příjmem rozpočtu kraje ve výši 50 %; zbývající část tohoto správního poplatku
odvede krajský úřad na účet státního rozpočtu, spravovaný územním finančním
orgánem místně příslušným podle sídla krajského úřadu, a to do konce
kalendářního měsíce následujícího po kalendářním měsíci, v němž vydané povolení
nabylo právní moci. Krajský úřad současně zašle územnímu finančnímu orgánu kopii
povolení s vyznačením data, v němž nabylo právní moci.

(3) Kraj může použít prostředky
poskytnuté prostřednictvím Národního fondu.

(4) Kraj může k úhradě svých potřeb
použít též návratných zdrojů (§ 4 odst. 5 písm. b).

(5) Kraj může ke krytí dočasného
časového nesouladu mezi čerpáním rozpočtovaných výdajů a plněním rozpočtových
příjmů určených k jejich úhradě použít návratnou finanční výpomoc ze státního
rozpočtu nebo z rozpočtu jiného kraje. Návratná finanční výpomoc je bezúročná.
Její opožděné splácení se považuje za zadržení peněžních prostředků.

§ 9

Výdaje rozpočtu obce
(1) Z rozpočtu obce se hradí

a)

závazky vyplývající pro obec z plnění povinností uložených jí
zákony,

b)

výdaje na vlastní činnost obce v její samostatné působnosti, zejména
výdaje spojené s péčí o vlastní majetek a jeho rozvoj,

c)

výdaje spojené s výkonem státní správy, ke které je obec pověřena
zákonem,

d)

závazky vyplývající pro obec z uzavřených smluvních vztahů v jejím
hospodaření a ze smluvních vztahů vlastních organizací, jestliže k nim
přistoupila,

e)

závazky přijaté v rámci spolupráce s jinými obcemi nebo s dalšími
subjekty, včetně příspěvků na společnou činnost,

f)

úhrada úroků z přijatých půjček a úvěrů,

g)

výdaje na emise vlastních dluhopisů a na úhradu výnosů z nich náležejících
jejich vlastníkům,

h)

výdaje na podporu subjektů provádějících veřejně prospěšné činnosti a na
podporu soukromého podnikání prospěšného pro obec,

i)

jiné výdaje uskutečněné v rámci působnosti obce, včetně darů a příspěvků
na sociální nebo jiné humanitární účely.

(2) Vedle výdajů podle odstavce 1
hradí obec ze svého rozpočtu i splátky přijatých půjček, úvěrů a návratných
výpomocí a splátky jistiny vlastních dluhopisů jejich vlastníkům.

§ 10

Výdaje rozpočtu kraje
(1) Z rozpočtu kraje se
hradí

a)

závazky vyplývající pro kraj z plnění povinností uložených zvláštními
právními předpisy,

b)

výdaje na činnost orgánů kraje v jeho samostatné působnosti, zejména
výdaje spojené s péčí o vlastní majetek a jeho rozvoj,

c)

výdaje spojené s výkonem státní správy, ke které je kraj pověřen
zvláštními právními předpisy,

d)

závazky vyplývající pro kraj z uzavřených smluvních vztahů v jeho
hospodaření a ze smluvních vztahů vlastních organizací, jestliže k nim
přistoupil,

e)

dotace do rozpočtů obcí v kraji,

f)

závazky přijaté v rámci spolupráce s jinými územními celky nebo s dalšími
subjekty, včetně příspěvků na společnou činnost,

g)

úhrada úroků z přijatých půjček a úvěrů,

h)

výdaje na emise vlastních dluhopisů a na úhradu výnosů z nich náležejících
jejich vlastníkům,

i)

výdaje na podporu subjektů provádějících veřejně prospěšné činnosti a na
podporu soukromého podnikání prospěšného pro kraj,

j)

jiné výdaje uskutečněné v rámci působnosti kraje, včetně darů a příspěvků
na sociální nebo jiné humanitární účely,

k)

dotace Regionální radě regionu soudržnosti.

(2) Vedle výdajů podle odstavce 1
hradí kraj ze svého rozpočtu i splátky přijatých půjček, úvěrů a návratných
finančních výpomocí a splátky jistiny vlastních dluhopisů jejich
vlastníkům.

ČÁST TŘETÍ

ROZPOČTOVÝ PROCES

§ 11

Vypracování rozpočtu
(1) Územní samosprávný celek
vypracovává svůj roční rozpočet v návaznosti na svůj rozpočtový výhled a na
základě údajů z rozpisu platného státního rozpočtu nebo rozpočtového provizoria,
jímž

a)

státní rozpočet určuje své vztahy k rozpočtům krajů nebo jednotlivých
obcí,

b)

rozpočet kraje určuje své vztahy k rozpočtům obcí v
kraji.

(2) V
případě, že se územní samosprávný celek podílí na realizaci programu nebo
projektu spolufinancovaného z rozpočtu Evropské unie, musí jeho rozpočet na
příslušný kalendářní rok obsahovat stanovený objem finančních prostředků účelově
určených na spolufinancování programu nebo projektu Evropské unie.

(3) Návrh rozpočtu musí být vhodným
způsobem zveřejněn nejméně po dobu 15 dnů před jeho projednáním v zastupitelstvu
územního samosprávného celku.10) Připomínky k návrhu rozpočtu mohou
občané uplatnit buď písemně ve lhůtě stanovené při jeho zveřejnění nebo ústně na
zasedání zastupitelstva.

§ 12

Rozpočtová skladba
(1) Rozpočet se zpracovává v třídění
podle rozpočtové skladby, kterou stanoví Ministerstvo financí
vyhláškou.

(2) Orgány
územního samosprávného celku a orgány svazku obcí projednávají rozpočet při jeho
schvalování v třídění podle rozpočtové skladby tak, aby schválený rozpočet
vyjadřoval závazné ukazatele, jimiž se mají povinně řídit

a)

výkonné orgány územního samosprávného celku a svazku obcí při hospodaření
podle rozpočtu,

b)

právnické osoby zřízené nebo založené v působnosti územního samosprávného
celku při svém hospodaření,

c)

další osoby, které mají být příjemci dotací nebo příspěvků z
rozpočtu.

§ 13

Rozpočtové provizorium
(1) Nebude-li rozpočet schválen před
1. lednem rozpočtového roku, řídí se jeho rozpočtové hospodaření v době do
schválení rozpočtu pravidly rozpočtového provizoria.

(2) Pravidla rozpočtového provizoria
potřebná k zajištění plynulosti hospodaření na vlastní úrovni i na úrovni
nižších stupňů rozpočtové soustavy a u právnických osob financovaných z územních
rozpočtů stanoví

a)

zastupitelstvo kraje pro hospodaření kraje,

b)

zastupitelstvo obce pro hospodaření obce,

c)

orgány svazku obcí pro hospodaření svazku obcí.

(3) Rozpočtové příjmy a výdaje
uskutečněné v době rozpočtového provizoria se stávají příjmy a výdaji rozpočtu
po jeho schválení.

§ 14

Rozpis rozpočtu
(1) Po schválení rozpočtu v
zastupitelstvu územního samosprávného celku a orgánech svazku obcí se jeho
rozpis provádí neprodleně.

(2) Součástí rozpisu rozpočtu je
sdělení závazných ukazatelů rozpočtu těm subjektům, které jsou povinny se jimi
řídit.

(3) Při rozpisu
rozpočtu se rozpočet člení podle podrobné rozpočtové skladby.

§ 15

Hospodaření podle rozpočtu
(1) Územní samosprávné celky a
svazky obcí uskutečňují své finanční hospodaření v souladu se schváleným
rozpočtem a provádějí pravidelnou, systematickou a úplnou kontrolu svého
hospodaření a hospodaření jimi zřízených a založených právnických osob a
zařízení po celý rozpočtový rok.

(2) Územní samosprávné celky
zajišťují výkon finanční kontroly podle zvláštního právního
předpisu.10a)

§ 16

Změny rozpočtu
(1) Rozpočet může být po jeho
schválení změněn z důvodu

a)

změny v organizaci hospodářství financovaného rozpočtem (organizační
změny),

b)

změny právních předpisů ovlivňujících výši rozpočtovaných příjmů nebo
výdajů (metodické změny); patří mezi ně také cenové změny ovlivněné změnami
právní úpravy regulovaných cen, nebo

c)

změny objektivně působících skutečností ovlivňujících plnění rozpočtu
příjmů či výdajů (věcné změny).

(2) Změny rozpočtu se provádějí
rozpočtovými opatřeními, které se evidují podle časové posloupnosti.

(3) Rozpočtovým opatřením je

a)

přesun rozpočtových prostředků, při němž se jednotlivé příjmy nebo výdaje
navzájem ovlivňují, aniž by se změnil jejich celkový objem nebo schválený
rozdíl celkových příjmů a výdajů,

b)

použití nových, rozpočtem nepředvídaných příjmů k úhradě nových, rozpočtem
nezajištěných výdajů, čímž se zvýší celkový objem rozpočtu,

c)

vázání rozpočtových výdajů, jestliže je jejich krytí ohroženo neplněním
rozpočtových příjmů; tímto opatřením se objem rozpočtu
snižuje.

(4)
Rozpočtová opatření se uskutečňují povinně, jde-li o změny ve finančních
vztazích k jinému rozpočtu, o změny závazných ukazatelů vůči jiným osobám nebo
jestliže hrozí nebezpečí vzniku rozpočtového schodku.

§ 17

Závěrečný účet
(1) Po skončení kalendářního roku se
údaje o ročním hospodaření územního samosprávného celku a svazku obcí souhrnně
zpracovávají do závěrečného účtu.

(2) V závěrečném účtu jsou obsaženy
údaje o plnění rozpočtu příjmů a výdajů v plném členění podle rozpočtové skladby
a o dalších finančních operacích, včetně tvorby a použití fondů v tak podrobném
členění a obsahu, aby bylo možné zhodnotit finanční hospodaření územního
samosprávného celku a svazku obcí a jimi zřízených nebo založených právnických
osob a hospodaření s jejich majetkem.

(3) Součástí závěrečného účtu je
vyúčtování finančních vztahů ke státnímu rozpočtu, rozpočtům krajů, obcí,
státním fondům, Národnímu fondu a jiným rozpočtům a k hospodaření dalších
osob.

(4) Územní
samosprávný celek a svazek obcí jsou povinny dát si přezkoumat své hospodaření
za uplynulý kalendářní rok.11) Přezkoumání hospodaření upravuje
zvláštní právní předpis.11b)

(5) Zpráva o výsledku přezkoumání
hospodaření je součástí závěrečného účtu při jeho projednávání v orgánech
územního samosprávného celku a svazku obcí.

(6) Návrh závěrečného účtu územního
samosprávného celku musí být vhodným způsobem zveřejněn nejméně po dobu 15 dnů
před jeho projednáním v zastupitelstvu územního samosprávného celku. Připomínky
k závěrečnému účtu mohou občané uplatnit buď písemně ve lhůtě stanovené při jeho
zveřejnění nebo ústně na zasedání zastupitelstva.

(7) Projednání závěrečného účtu se
uzavírá vyjádřením

a)

souhlasu s celoročním hospodařením, a to bez výhrad, nebo

b)

souhlasu s výhradami, na základě nichž přijme územní samosprávný celek a
svazek obcí opatření potřebná k nápravě zjištěných chyb a nedostatků; přitom
vyvodí závěry vůči osobám, které svým jednáním způsobily územnímu
samosprávnému celku nebo svazku obcí škodu.

§ 18

Časové použití rozpočtu
(1) Do plnění rozpočtu se zahrnují
jen takové příjmy, které byly skutečně přijaty, resp. takové finanční operace,
které byly uskutečněny v kalendářním roce.

(2) Do plnění výdajů se zařazuje jen
takové čerpání prostředků, které se uskutečnilo v kalendářním roce.

(3) Pro zařazení příjmu nebo výdaje
do plnění rozpočtu v kalendářním roce je rozhodující datum připsání anebo
odepsání prostředků na bankovních účtech.

(4) Územní samosprávný celek a
svazek obcí může přijímat nebo poskytovat zálohy na věcná plnění smluv, která se
uskuteční až v následujícím roce.

(5) Územní samosprávný celek a
svazek obcí může stanovit časovou použitelnost dotací nebo příspěvků ze svého
rozpočtu jejich příjemcům, a to zpravidla na období do konce rozpočtového roku
nebo i do pozdějšího termínu, jestliže to odpovídá účelu poskytnutých peněžních
prostředků.

§ 19

Účelovost rozpočtových prostředků
(1) Účelovost rozpočtových
prostředků se určí

a)

individuálně ve vztahu ke konkrétnímu úkolu,

b)

odvětvově ve vztahu k potřebám daného odvětví, nebo

c)

územně ve vztahu k potřebám vymezeného území nebo jeho části anebo
místa.

(2)
Územní samosprávný celek a svazek obcí je povinen respektovat účel použití
rozpočtových prostředků, který vyplývá

a)

z účelu přijatých dotací ze státního rozpočtu, ze státních fondů, z
Národního fondu anebo z jiného územního rozpočtu, nebo

b)

z uzavřených smluv, podle nichž přijímá účelové rozpočtové prostředky od
jiných osob, včetně účelových darů, příspěvků či půjček.

(3) Podle pravidel účelovosti
uvedených v odstavcích 1 a 2 může územní samosprávný celek a svazek obcí
stanovit účel použití těch prostředků, jimiž dotuje činnost jiných osob anebo na
ni přispívá.

§ 20

Návratnost nepoužitých rozpočtových prostředků
(1) Rozpočtové prostředky územního
samosprávného celku nevyužité do konce roku nepropadají, ale převádějí se do
dalšího roku. Případná jejich účelovost se přitom zachovává.

(2) Výjimkou z ustanovení odstavce 1
jsou nevyužité účelově a časově vymezené dotace nebo příspěvky, které
poskytovatel požaduje po skončení roku vyúčtovat a nespotřebované peněžní
prostředky vrátit. Vrácené rozpočtové prostředky jsou výdajem toho roku, kdy se
uskuteční.

(3) Územní
samosprávný celek i svazek obcí může při poskytování vlastních rozpočtových
prostředků jiným osobám požadovat návratnost nepoužitých rozpočtových prostředků
podle odstavce 2. Vrácené rozpočtové prostředky jsou v tom případě příjmem
jejich rozpočtu v roce, v němž k jejich vrácení došlo.

§ 21

Kompenzační peněžní operace
(1) Kompenzační operací se do údajů
o plnění rozpočtu zařazují

a)

vrácené přijaté zálohy a vrácené neoprávněně přijaté peněžní prostředky, a
to ve stejné výši, ale v záporné hodnotě příjmů téhož rozpočtového
roku,

b)

vrácené poskytnuté zálohy a vrácené neoprávněně vydané peněžní prostředky,
a to ve stejné výši, ale v záporné hodnotě výdajů téhož rozpočtového
roku.

(2)
Podle odstavce 1 se postupuje také v případě,

a)

že v daném rozpočtovém roce dojde ke vzájemné náhradě uskutečněných výdajů
mezi osobami řídícími se rozpočtovou skladbou, nebo

b)

jestliže rozpočet zprostředkovává vztahy mezi rozpočtem vyššího stupně a
rozpočty nižších stupňů.

§ 22

Porušení rozpočtové kázně
(1) Sankce za neoprávněné použití
nebo zadržení státních peněžních prostředků a prostředků poskytnutých
prostřednictvím Národního fondu stanoví zvláštní
zákon.12)

(2)
Porušením rozpočtové kázně v územních rozpočtech je každé neoprávněné použití
nebo zadržení peněžních prostředků patřících či svěřených územnímu samosprávnému
celku. Územní samosprávný celek uloží osobě, která se tohoto porušení kázně
dopustila, odvod do svého rozpočtu ve výši částky neoprávněně použitých nebo
zadržených prostředků svého rozpočtu spolu s povinností zaplatit penále ve výši
1 promile denně z neoprávněně použitých nebo zadržených prostředků, nejvýše však
do výše této částky. Povinná osoba musí uložený odvod spolu s penále odvést do
rozpočtu územního samosprávného celku ve stanovené lhůtě.

(3) Za porušení rozpočtové kázně se
považuje též nesplnění povinností nebo podmínek stanovených tímto zákonem pro
hospodaření územních samosprávných celků a svazků obcí, včetně povinnosti dát si
přezkoumat hospodaření za uplynulý kalendářní rok a povinností stanovených pro
přípravu a projednávání závěrečného účtu, anebo povinností uložených podle
tohoto zákona orgány, k tomu oprávněnými. Za toto porušení rozpočtové kázně lze
uložit pokutu až do výše 1 mil. Kč. O jejím uložení rozhoduje u krajů, u
hlavního města Prahy a u Regionálních rad regionu soudržnosti Ministerstvo
financí a u obcí a svazků obcí příslušný krajský úřad v přenesené působnosti.
Pokuta je příjmem státního rozpočtu.

(4) Penále podle odstavce 2, které v
jednotlivém případě nepřekročí 1 000 Kč, se neuloží.

(5) Penále podle odstavce 2 a pokutu
podle odstavce 3 nelze uložit po uplynutí 10 let počítaných od 1. ledna
kalendářního roku následujícího po roce, v němž došlo k porušení rozpočtové
kázně.

(6) Příslušný
územní samosprávný celek může z důvodu zamezení tvrdosti povolit úlevu z
povinností uložených podle odstavce 2. Ministerstvo financí může z téhož důvodu
povolit úlevu z povinností uložených podle odstavce 3.

(7) Při ukládání, vybírání a
vymáhání sankcí uložených za porušení rozpočtové kázně se postupuje podle
zvláštního zákona.14)

ČÁST ČTVRTÁ

ORGANIZACE ÚZEMNÍCH
SAMOSPRÁVNÝCH CELKŮ

§ 23

Druhy organizací územních samosprávných celků
(1) Územní samosprávný celek může ve
své pravomoci k plnění svých úkolů, zejména k hospodářskému využívání svého
majetku a k zabezpečení veřejně prospěšných činností

a)

zřizovat vlastní organizační složky jako svá zařízení bez právní
subjektivity,

b)

zřizovat příspěvkové organizace jako právnické osoby, které zpravidla ve
své činnosti nevytvářejí zisk,

c)

zakládat obchodní společnosti,15) a to akciové společnosti a
společnosti s ručením omezeným,

d)

zakládat obecně prospěšné společnosti podle zvláštního
zákona,16)

e)

zřizovat školské právnické osoby podle zvláštního právního
předpisu,16a)

f)

zřizovat veřejné výzkumné instituce podle zvláštního
zákona16b),

g)

zřizovat veřejné neziskové organizace.

(2) Územní samosprávný celek se může
spolu s jinými osobami stát účastníkem (společníkem) na činnostech jiných osob,
zejména obchodních společností nebo obecně prospěšných společností, na jejichž
činnosti se podílí svým majetkem včetně peněžních prostředků.

Organizační složky územního samosprávného celku

§ 24

Vznik organizačních složek územního samosprávného
celku
(1)
Organizační složka územního samosprávného celku (dále jen "organizační složka")
vzniká rozhodnutím zastupitelstva územního samosprávného celku. Organizační
složka hospodaří jménem svého zřizovatele a není účetní jednotkou. Tuto formu
svého hospodaření volí územní samosprávný celek pro takové činnosti,
které

a)

nevyžadují velký počet zaměstnanců,

b)

nepotřebují složité a rozsáhlé strojní nebo jiné technické
vybavení,

c)

nejsou vnitřně odvětvově či jinak organizačně členěné,

d)

nevstupují do složitých ekonomických nebo právních
vztahů.

(2)
Pracovníci organizační složky jsou zaměstnanci zřizovatele, pokud zvláštní zákon
nestanoví jinak.

(3)
Zřizovatel jmenuje vedoucího organizační složky a určí jeho práva a
povinnosti.

§ 25

Hospodaření organizačních složek
(1) Územní samosprávný celek má ve
svém rozpočtu obsaženy veškeré příjmy a výdaje svých organizačních složek.
Rozpočet organizační složky je součástí rozpočtu jejího zřizovatele. Organizační
složka je povinna dbát, aby dosahovala příjmů stanovených rozpočtem a plnila
určené úkoly nejhospodárnějším způsobem.

(2) Územní samosprávný celek dává
oprávnění k dispozicím s rozpočtem organizační složky jednak svému úřadu, jednak
také podle potřeby odpovědnému vedoucímu organizační složky. Při dělbě těchto
oprávnění vychází z místních podmínek činnosti organizační složky, s
přihlédnutím k povaze úkolů, které prostřednictvím své organizační složky
zabezpečuje.

(3) Na
organizační složku přenáší zřizovatel oprávnění disponovat jen s takovými
peněžními prostředky, které souvisejí s její běžnou, pravidelnou činností, již
je nutné zabezpečovat operativně. Tyto prostředky poskytuje zřizovatel
organizační složce formou provozní zálohy v hotovosti nebo zřízením běžného účtu
u banky.

(4) Zřizovatel
může pověřit svou organizační složku vybíráním některých rozpočtových příjmů z
její činnosti. Organizační složka tyto příjmy vybírá buď v hotovosti nebo pomocí
svého běžného účtu.

(5)
Peněžní průběh svého hospodaření vede organizační složka v peněžním deníku v
plném členění podle rozpočtové skladby. Údaje z peněžního deníku se převádějí do
rozpočtu příjmů a výdajů zřizovatele, a to v jím stanoveném termínu, nejméně
však měsíčně a nejpozději před koncem roku.

(6) Nevyčerpanou zálohu je
organizační složka povinna vrátit zřizovateli v jím stanoveném termínu,
nejpozději před koncem roku.

(7) Zřizovatel kontroluje
hospodaření se svěřeným majetkem a s peněžními prostředky organizační
složky.

§ 26

Zřizovací listina organizačních složek
O vzniku organizační složky vydá
zřizovatel zřizovací listinu, která musí obsahovat

a)

úplný název zřizovatele; je-li jím obec, uvede se také její zařazení do
okresu,

b)

název a sídlo organizační složky; název musí vylučovat možnost záměny s
názvy jiných organizačních složek zřizovatele,

c)

vymezení účelu a tomu odpovídajícího předmětu činnosti,

d)

označení osob oprávněných jednat za organizační jednotku,

e)

vymezení majetku ve vlastnictví zřizovatele, pokud se organizační složce
předává do správy k jejímu vlastnímu hospodářskému využití,

f)

vymezení takových majetkových práv, které organizační složce umožní, aby
majetek svěřený podle písmena e) mohla řádně využívat pro účely, pro něž byla
zřízena, a v rámci vymezené pravomoci o něj pečovat,

g)

okruh příjmů a výdajů rozpočtu zřizovatele souvisejících s její činností,
které zřizovatel svěřuje do její působnosti, a způsob jejich použití, a to na
rozdíl od zbývajících příjmů a výdajů organizační složky, které zřizovatel o
jejím hospodaření sleduje podle rozpočtové skladby a zabezpečuje je ve svém
rozpočtu,

h)

způsob vedení odděleného účetnictví o příjmech a výdajích organizační
složky svěřených jí do její působnosti podle písmena g), včetně případného
zřízení a využívání samostatného bankovního účtu, a způsob vyúčtování
prostředků sledovaných na tomto účtu a popř. také způsob stanovení a
vyúčtování zúčtovatelných záloh poskytovaných na její provozní výdaje,

i)

vymezení doby, na kterou je organizační složka
zřízena.

Příspěvkové organizace územních samosprávných celků

§ 27

Zřizování, změny a zrušení příspěvkových organizací
(1) Územní samosprávný celek zřizuje
příspěvkové organizace pro takové činnosti ve své působnosti, které jsou
zpravidla neziskové a jejichž rozsah, struktura a složitost vyžadují samostatnou
právní subjektivitu.

(2)
Zřizovatel vydá o vzniku příspěvkové organizace zřizovací listinu, která musí
obsahovat

a)

úplný název zřizovatele; je-li jím obec, uvede se také její zařazení do
okresu,

b)

název, sídlo příspěvkové organizace a její identifikační číslo; název musí
vylučovat možnost záměny s názvy jiných příspěvkových organizací,

c)

vymezení hlavního účelu a tomu odpovídajícího předmětu činnosti,

d)

označení statutárních orgánů a způsob, jakým vystupují jménem
organizace,

e)

vymezení majetku ve vlastnictví zřizovatele, který se příspěvkové
organizaci předává do správy k jejímu vlastnímu hospodářskému využití,

f)

vymezení takových majetkových práv, jež organizaci umožní, aby svěřený
majetek, včetně majetku získaného její vlastní činností, spravovala pro hlavní
účel, k němuž byla zřízena; zejména se uvedou práva a povinnosti spojené s
jeho plným efektivním a ekonomicky účelným využitím, s péčí o jeho ochranu,
rozvoj a zvelebení, podmínky pro jeho případnou další investiční výstavbu,
dále pravidla pro výrobu a prodej zboží, pokud jsou předmětem činnosti
organizace, práva a povinnosti spojená s případným pronajímáním svěřeného
majetku jiným subjektům a podobně,

g)

okruhy doplňkové činnosti navazující na hlavní účel příspěvkové
organizace, kterou jí zřizovatel povolí k tomu, aby mohla lépe využívat
všechny své hospodářské možnosti a odbornost svých zaměstnanců; tato činnost
nesmí narušovat plnění hlavních účelů organizace a sleduje se
odděleně,

h)

vymezení doby, na kterou je organizace zřízena.

(3) Ke vzniku, k rozdělení,
sloučení, splynutí nebo zrušení příspěvkové organizace dochází dnem určeným
zřizovatelem v rozhodnutí, jímž též určí, v jakém rozsahu přecházejí práva a
závazky na nové anebo přejímající organizace. Rozhodne-li zřizovatel o zrušení
organizace, přecházejí dnem uvedeným v jeho rozhodnutí o zrušení její práva a
závazky na zřizovatele.

(4) Skutečnosti podle odstavce 3 s
údaji podle odstavce 2 se zveřejňují v Ústředním věstníku České republiky.
Zřizovatel je povinen oznámit je Ústřednímu věstníku České republiky do 15 dnů
ode dne, kdy k uvedené skutečnosti došlo.

(5) Zřizovatel provádí kontrolu
hospodaření příspěvkové organizace.

(6) Příspěvková organizace se
zapisuje do obchodního rejstříku; návrh na zápis podává zřizovatel.

§ 28

Finanční hospodaření příspěvkových organizací
(1) Příspěvková organizace hospodaří
s peněžními prostředky získanými vlastní činností a s peněžními prostředky
přijatými z rozpočtu svého zřizovatele. Dále hospodaří s prostředky svých fondů,
s peněžitými dary od fyzických a právnických osob, včetně peněžních prostředků
poskytnutých z Národního fondu a ze zahraničí.

(2) Zřizovatel poskytuje příspěvek
na provoz své příspěvkové organizaci zpravidla v návaznosti na výkony nebo jiná
kritéria jejích potřeb.

(3) Pokud příspěvková organizace
vytváří ve své doplňkové činnosti zisk, může jej použít jen ve prospěch své
hlavní činnosti; zřizovatel může organizaci povolit jiné využití tohoto
zdroje.

(4) Příspěvkové
organizaci může její zřizovatel uložit odvod do svého rozpočtu, jestliže

a)

její plánované výnosy překračují její plánované náklady, a to jako závazný
ukazatel rozpočtu,

b)

její investiční zdroje jsou větší, než je jejich potřeba užití podle
rozhodnutí zřizovatele, nebo

c)

porušila rozpočtovou kázeň.

(5) Vztah rozpočtu příspěvkové
organizace k rozpočtu zřizovatele lze během roku změnit v neprospěch příspěvkové
organizace jen ze závažných, objektivně působících příčin.

(6) Nestanoví-li zvláštní zákon
jinak, rozpočet zřizovatele zprostředkovává vztah příspěvkové organizace ke
státnímu rozpočtu a k Národnímu fondu; jde-li o příspěvkovou organizaci zřízenou
obcí, též k rozpočtu kraje.

§ 29

Peněžní fondy příspěvkových organizací
(1) Příspěvková organizace vytváří
své peněžní fondy

a)

rezervní fond,

b)

investiční fond,

c)

fond odměn,

d)

fond kulturních a sociálních potřeb.

(2) Zůstatky peněžních fondů se po
skončení roku převádějí do následujícího roku.

§ 30

Rezervní fond
(1) Rezervní fond slouží pro
uplatnění hmotné zainteresovanosti příspěvkové organizace k dosažení lepšího
výsledku jejího hospodaření. Lepší výsledek hospodaření příspěvkové organizace
je vytvořen tehdy, jestliže skutečné výnosy jejího hospodaření jsou spolu s
přijatým provozním příspěvkem větší než její provozní náklady.

(2) Rezervní fond se tvoří ze
zlepšeného výsledku hospodaření příspěvkové organizace na základě schválení jeho
výše zřizovatelem po skončení roku, sníženého o převody do fondu odměn. Zdrojem
rezervního fondu mohou být též peněžní dary.

(3) Rezervní fond používá
příspěvková organizace

a)

k dalšímu rozvoji své činnosti,

b)

k časovému překlenutí rozdílů mezi výnosy a náklady,

c)

k úhradě případných sankcí uložených jí za porušení rozpočtové
kázně,

d)

k úhradě své ztráty za předchozí léta.

(4) Zřizovatel může dát příspěvkové
organizaci souhlas k tomu, aby část svého rezervního fondu použila k posílení
svého investičního fondu.

§ 31

Investiční fond
(1) Investiční fond vytváří
příspěvková organizace k financování svých investičních potřeb. Jeho zdrojem
jsou

a)

odpisy z hmotného a nehmotného dlouhodobého majetku4) prováděné
podle zřizovatelem schváleného odpisového plánu,

b)

investiční dotace z rozpočtu zřizovatele,

c)

investiční příspěvky ze státních fondů,

d)

výnosy z prodeje hmotného investičního majetku, jestliže to zřizovatel
podle svého rozhodnutí připustí,

e)

dary a příspěvky od jiných subjektů, jsou-li určené nebo použitelné k
investičním účelům,

f)

převody z rezervního fondu ve výši povolené
zřizovatelem.

(2) Investiční fond příspěvkové
organizace se používá

a)

k financování investičních výdajů, popř. investičních příspěvků,

b)

k úhradě investičních úvěrů nebo půjček,

c)

k odvodu do rozpočtu zřizovatele, pokud takový odvod uložil,

d)

k posílení zdrojů určených na financování údržby a oprav nemovitého
majetku ve vlastnictví zřizovatele, který příspěvková organizace používá pro
svou činnost; takto použité prostředky se z investičního fondu převádějí do
výnosů příspěvkové organizace.

(3) Ke krytí investičních potřeb lze
se souhlasem zřizovatele použít též investičních úvěrů nebo půjček.

§ 32

Fond odměn
(1) Fond odměn je tvořen ze
zlepšeného hospodářského výsledku příspěvkové organizace, a to do výše jeho 80
%, nejvýše však do výše 80 % limitu prostředků na platy nebo přípustného objemu
prostředků na platy.

(2)
Tvorbu fondu odměn provede příspěvková organizace na základě schválení výše
zlepšeného hospodářského výsledku zřizovatelem po skončení kalendářního
roku.

(3) Z fondu odměn
se hradí odměny zaměstnancům. Přednostně se z fondu odměn hradí případné
překročení prostředků na platy, jehož výše se zjišťuje podle zvláštního právního
předpisu.17)

§ 33

Fond kulturních a sociálních potřeb
(1) Fond kulturních a sociálních
potřeb je tvořen základním přídělem na vrub nákladů příspěvkové organizace z
ročního objemu nákladů zúčtovaných na platy a náhrady platů, popřípadě na mzdy a
náhrady mzdy a odměny za pracovní pohotovost, na odměny a ostatní plnění za
vykonávanou práci.

(2)
Fond kulturních a sociálních potřeb je naplňován zálohově z roční plánované výše
v souladu s jeho schváleným rozpočtem. Vyúčtování skutečného základního přídělu
se provede v rámci účetní závěrky.

(3) Fond kulturních a sociálních
potřeb je tvořen k zabezpečování kulturních, sociálních a dalších potřeb a je
určen zaměstnancům v pracovním poměru k příspěvkové organizaci, žákům středních
odborných učilišť a učilišť, interním vědeckým aspirantům, důchodcům, kteří při
prvém odchodu do starobního nebo plného invalidního důchodu pracovali u
příspěvkové organizace, případně rodinným příslušníkům zaměstnanců a jiným
fyzickým nebo i právnickým osobám.

(4) Další příjmy, výši tvorby a
hospodaření s fondem kulturních a sociálních potřeb stanoví Ministerstvo financí
vyhláškou.

§ 33a

Sdružování prostředků
(1) Smlouvy o sdružení může
příspěvková organizace uzavřít pouze za účelem zabezpečení činnosti podle § 33 s
výjimkou pořízení hmotného majetku.

(2) Ve smlouvě o sdružení je třeba
zabezpečit, aby každá příspěvková organizace využila sdružené prostředky
přiměřeně svému podílu vložených prostředků.

(3) Sdružené prostředky se vedou na
zvláštním účtu, jehož nepoužité zůstatky se koncem roku převádějí do dalších
let. Úroky z tohoto účtu jsou příjmem tohoto účtu a úhrady za bankovní služby
jsou výdajem tohoto účtu.

(4) Smlouvy o sdružení se řídí § 829
a následujícími občanského zákoníku.

§ 33b

Stravování a stravovací služby
Závodní stravování zabezpečuje
příspěvková organizace ve vlastních zařízeních závodního stravování nebo
prostřednictvím jiné právnické osoby, fyzické osoby nebo organizační složky
státu pro své zaměstnance, žáky středních odborných učilišť nebo speciálních
odborných učilišť, odborných učilišť a učilišť, pokud není jejich stravování
zajištěno podle zvláštních právních předpisů, žákům, studentům a vědeckým
aspirantům po dobu jejich činnosti v příspěvkové organizaci, pokud není jejich
stravování zajištěno podle zvláštních právních předpisů. Příspěvková organizace
může v souladu s kolektivní smlouvou zabezpečit závodní stravování ve vlastních
stravovacích zařízeních též důchodcům, kteří v ní pracovali při odchodu do
důchodu, a zaměstnancům činným u příspěvkové organizace na základě dohod o
pracích konaných mimo pracovní poměr. Příspěvková organizace může poskytnout
závodní stravování též občanům, k jejichž stravování se zavázala smlouvou o
závodním stravování s jinou právnickou osobou, fyzickou osobou nebo organizační
složkou státu, a zaměstnancům jiných zaměstnavatelů, kteří jsou u ní na pracovní
cestě nebo pro ni jinak činní. Náklady na závodní stravování a jejich úhradu
upraví Ministerstvo financí vyhláškou.

§ 34

Úvěry, půjčky a ručení příspěvkové organizace
(1) Příspěvková organizace je
oprávněna uzavírat smlouvy o půjčce5) nebo o úvěru6) jen
po předchozím souhlasu zřizovatele. K dočasnému krytí svých potřeb může získat
od svého zřizovatele návratnou finanční výpomoc, jestliže je její vrácení
zabezpečeno jejími rozpočtovanými výnosy běžného roku, nejpozději však do 31.
března následujícího roku.

(2) Příspěvková organizace je
oprávněna přijímat na sebe závazek ručitele jen na základě předchozího souhlasu
zřizovatele, a to jen jde-li o ručení za dlužníka, jímž je zřizovatel nebo jím
zřízená či založená právnická osoba.

§ 35

Nákup na splátky příspěvkovými organizacemi
Příspěvková organizace může
pořizovat věci nákupem na splátky nebo smlouvou o nájmu s právem koupě jen po
předchozím souhlasu zřizovatele.

§ 36

Nákup cenných papírů příspěvkovými organizacemi
Příspěvková organizace není
oprávněna nakupovat akcie či jiné cenné papíry. Přijímat je jako protihodnotu za
své pohledávky vůči jiným subjektům je oprávněna jen se souhlasem
zřizovatele.

§ 37

Poskytování darů příspěvkovými organizacemi
Příspěvková organizace není
oprávněna poskytovat dary jiným subjektům, s výjimkou obvyklých peněžitých nebo
věcných darů svým zaměstnancům a jiným osobám ze svého fondu kulturních a
sociálních potřeb.

ČÁST PÁTÁ

HOSPODAŘENÍ SVAZKU OBCÍ

§ 38

Majetek svazku obcí
(1) Svazek obcí hospodaří s
majetkem, který ze svého vlastního majetku vložily do svazku obcí jeho členské
obce podle stanov svazku obcí,18) a dále s majetkem, který získal
svou vlastní činností.

(2) Majetek vložený obcí do
hospodaření svazku obcí zůstává ve vlastnictví obce. Orgány svazku obcí s ním
mohou nakládat jen v souladu s majetkovými právy, které na ně členská obec
přenesla podle stanov svazku obcí. Majetková práva k vlastnímu majetku obcí,
která jsou vyhrazena obecnímu zastupitelstvu,19) nelze převést na
orgány svazku obcí.

§ 39

Finanční hospodaření svazku obcí
(1) Svazek obcí hospodaří podle
svého rozpočtu (§ 4).

(2) Obsahem rozpočtu svazku obcí
jsou jeho příjmy a výdaje vyplývající z jeho činností v souladu s jeho
stanovami.

(3) Svazek
obcí je povinen návrh svého rozpočtu vhodným způsobem zveřejnit v obcích, které
jsou jeho členy, a to nejméně po dobu 15 dnů před jeho projednáním v orgánu
svazku obcí, který jej podle stanov schvaluje, aby se k němu mohli vyjádřit
občané členských obcí. Připomínky k němu mohou občané členských obcí uplatnit
písemně ve lhůtě stanovené při jeho zveřejnění nebo ústně na zasedání orgánu
svazku obcí při jeho projednávání.

(4) Kontrolu hospodaření s majetkem
svazku obcí a s jeho finančními prostředky provádí orgán určený k tomu stanovami
svazku obcí. Zprávy o výsledcích této kontroly předkládá svazek obcí
zastupitelstvům členských obcí.

(5) Návrh závěrečného účtu svazku
obcí musí být vhodným způsobem zveřejněn v obcích, které jsou jeho členy,
nejméně po dobu 15 dnů před jeho projednáním v orgánu svazku obcí, aby se k němu
mohli občané členských obcí vyjádřit. Připomínky k závěrečnému účtu svazku obcí
mohou občané členských obcí uplatnit buď písemně ve lhůtě stanovené při jeho
zveřejní nebo ústně na zasedání orgánu svazku obcí.

(6) Závěrečný účet svazku obcí se
předkládá zastupitelstvům členských obcí, a to neprodleně po jeho schválení v
orgánu svazku obcí.

§ 39a
(1)
Svazek obcí, jehož předmětem činnosti jsou úkoly v oblasti školství, může
zřizovat příspěvkové organizace, které vykonávají činnost školy nebo školského
zařízení, a to za podmínek stanovených zvláštním
zákonem.19a)

(2) O zřízení, změně a zrušení
příspěvkové organizace podle odstavce 1 rozhoduje nejvyšší orgán svazku obcí,
vymezený stanovami;19b) tento orgán také schvaluje zřizovací listinu
příspěvkové organizace.

(3) Ostatní úkoly zřizovatele, pokud
nejsou stanovami vyhrazeny nejvyššímu orgánu svazku obcí, plní vůči příspěvkovým
organizacím podle odstavce 1 výkonný orgán svazku obcí, vymezený
stanovami.19b)

(4) Pokud není stanoveno jinak,
vztahují se na příspěvkové organizace podle odstavce 1 ustanovení § 27 až 37
obdobně.

ČÁST ŠESTÁ

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

§ 40

Plnění závazků z Evropské dohody zakládající přidružení mezi Českou
republikou na jedné straně a Evropskými společenstvími a jejich členskými státy
na straně druhé

Poskytování finančních prostředků z
rozpočtů krajů, obcí nebo svazků obcí podle tohoto zákona nebo zvláštních
právních předpisů musí být v souladu se zvláštním zákonem upravujícím postup při
posuzování slučitelnosti veřejné podpory se závazky vyplývajícími z Evropské
dohody zakládající přidružení mezi Českou republikou na jedné straně a
Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně
druhé.20)

§ 41

Přechodná ustanovení
(1) Dosavadní rozpočtové organizace,
k nimž funkce zřizovatele má před účinností tohoto zákona obec, se s účinností
tohoto zákona stávají organizační složkou obce. Obec k tomu účelu rozhodnutím
zastupitelstva vydá zřizovací listinu organizační složky, a to nejpozději do 6
měsíců ode dne účinnosti tohoto zákona. Při této organizační změně přecházejí
veškerá práva a povinnosti rozpočtové organizace na obec.

(2) Ustanovení odstavce 1 se
nepoužije v případě, že obec dosavadní rozpočtovou organizaci přemění do 6
měsíců ode dne účinnosti tohoto zákona na příspěvkovou organizaci. V tom případě
se postupuje podle § 27. Touto změnou přecházejí všechna práva a povinnosti z
dosavadní rozpočtové organizace na příspěvkovou organizaci jako jejího právního
nástupce.

§ 42

Účinnost
Tento zákon nabývá účinnosti dnem 1.
ledna
2001.

____________________________________________________________

1)

Čl. 99 a násl. ústavního zákona č. 1/1993 Sb., Ústava České republiky, ve
znění ústavního zákona č. 347/1997 Sb.

2)

Zákon č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní zřízení).

2a)

§ 16 zákona č. 248/2000 Sb., o podpoře regionálního rozvoje, ve znění
zákona č. 138/2006 Sb.

3)

Zákon č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské zřízení).

4)

Zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů.

5)

§ 657 a násl. občanského zákoníku.

6)

§ 497 a násl. obchodního zákoníku.

7)

Zákon č. 565/1990 Sb., o místních poplatcích, ve znění pozdějších
předpisů.

8)

Zákon č. 243/2000 Sb., o rozpočtovém určení výnosů některých daní územním
samosprávným celkům a některým státním fondům (zákon o rozpočtovém určení
daní).

10)

§ 84 zákona č. 128/2000 Sb.
§ 35 zákona č. 129/2000 Sb.

10a)

Zákon č. 320/2001 Sb., o finanční kontrole ve veřejné správě a o změně
některých zákonů (zákon o finanční kontrole).

11)

§ 42 zákona č. 128/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
§ 20 zákona
č. 129/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
§ 38 zákona č. 131/2000 Sb.,
ve znění pozdějších předpisů.

11b)

Zákon č. 420/2004 Sb., o přezkoumávání hospodaření územních samosprávných
celků a dobrovolných svazků obcí.

12)

§ 38 zákona č. 218/2000 Sb.

13)

§ 39 a násl. zákona č. 218/2000 Sb.

14)

Část šestá zákona č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění
pozdějších předpisů.

15)

Zákon č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník, ve znění pozdějších předpisů.

16)

Zákon č. 248/1995 Sb., o obecně prospěšných společnostech a o změně a
doplnění některých zákonů.

16a)

Zákon č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném
a jiném vzdělávání (školský zákon).

16b)

Zákon č. 341/2005 Sb., o veřejných výzkumných institucích.

17)

Nařízení vlády č. 48/1995 Sb., o usměrňování výše prostředků vynakládaných
na platy a odměny za pracovní pohotovost v rozpočtových a některých dalších
organizacích a orgánech, ve znění pozdějších předpisů.

18)

§ 50 zákona č. 128/2000 Sb.

19)

§ 85 zákona č. 128/2000 Sb.

19a)

Zákon č. 561/2004 Sb.

19b)

§ 50 odst. 2 zákona č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní zřízení).

20)

Zákon č. 59/2000 Sb., o veřejné podpoře.

Část sto
sedmnáct až sto devatenáct zákona č. 320/2002 Sb.

ČÁST STO SEDMNÁCTÁ

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ

Čl. CXVII
1. Dnem nabytí účinnosti tohoto
zákona se zrušují okresní úřady.

2. Práva a povinnosti z
pracovněprávních vztahů zaměstnanců České republiky zařazených k výkonu práce v
okresních úřadech (dále jen "zaměstnanec okresního úřadu") přecházejí z České
republiky na územní samosprávné celky v případech, kdy činnosti zaměstnance
okresního úřadu stanovené tímto nebo zvláštním zákonem přecházejí do působnosti
územních samosprávných celků.

3. Okresní úřad se dohodne se
zaměstnancem okresního úřadu, příslušným územním samosprávným celkem nebo
správním úřadem, na který územní samosprávný celek jeho práva a povinnosti z
pracovněprávních vztahů přejdou.

4. Okresní úřad na základě dohody
podle bodu 3 provede delimitaci příslušných zaměstnanců okresních úřadů na
určené územní samosprávné celky nebo správní úřady. Takto provedená delimitace
je závazná.

5. V
případě, že podle bodu 3 nedojde k dohodě nejpozději do 1. 9. 2002, stanoví
počty a pravidla delimitace zaměstnanců na příslušné územní samosprávné celky
nebo správní úřady na návrh přednosty okresního úřadu a s doporučením ředitele
krajského úřadu Ministerstvo vnitra.

6. Výkon práv a povinností z
pracovněprávních vztahů zaměstnance okresního úřadu v případech, kdy činnosti
zaměstnance okresního úřadu stanovené tímto zákonem nepřecházejí podle bodu 2 na
územní samosprávné celky, přechází z okresního úřadu na Úřad pro zastupování
státu ve věcech majetkových, není-li upraveno zvláštním předpisem jinak. Tito
zaměstnanci zabezpečí realizaci úkolů souvisejících s ukončením činnosti
okresních úřadů po 1. lednu 2003.

7. Nároky zaměstnanců okresních
úřadů z pracovněprávních vztahů, které nepřešly na příslušné územní samosprávné
celky podle bodu 2, jakož i nároky České republiky z pracovněprávních vztahů
vůči zaměstnancům okresních úřadů uspokojuje a uplatňuje jménem státu
Ministerstvo financí.

8.
Ustanovení § 102 odst. 2 písm. j) zákona č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní
zřízení), a § 59 odst. 1 písm. b) zákona č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské
zřízení), o stanovení počtu zaměstnanců územních samosprávných celků se na
případy podle bodu 2 nepoužijí.

9. Na postup podle bodů 2 a 3 se
ustanovení § 251d zákoníku práce nepoužije.

10. Výkon práv a povinností z
pracovněprávních vztahů zaměstnanců okresních úřadů, jejichž místem výkonu
zaměstnání jsou státní okresní archivy, přechází z okresních úřadů na státní
oblastní archivy podle začlenění státních okresních archivů do jednotlivých
státních oblastních archivů.

11. Movité věci ve vlastnictví České
republiky, se kterými byly příslušné hospodařit okresní úřady a které jsou
potřebné k výkonu činností přecházejících podle tohoto zákona do působnosti
územních samosprávných celků a jsou používány zaměstnanci okresního úřadu, na
něž se vztahuje bod 2, přecházejí s výjimkou věcí uvedených v bodu 12 dnem 1. 1.
2003 z vlastnictví České republiky do vlastnictví toho územního samosprávného
celku, na který přecházejí práva a povinnosti z pracovněprávních vztahů
zaměstnanců okresního úřadu.

12. Příslušnost hospodařit s
majetkem České republiky, se kterým byly příslušné hospodařit okresní úřady ke
dni svého zrušení a který je tvořen informačním systémem poskytnutým
Ministerstvem práce a sociálních věcí pro rozhodování o dávkách státní sociální
podpory a jejich výplatě a sestávajícím z aplikačního a licenčního softwarového
vybavení a hardwarových a komunikačních zařízení, přechází na Ministerstvo práce
a sociálních věcí. Současně se Ministerstvo práce a sociálních věcí stane
příslušným hospodařit s právy České republiky souvisejícími s tímto majetkem a
započne plnit úkoly spojené s odpovědností za závazky České republiky
související s tímto majetkem.

13. Pracoviště státní sociální
podpory zřízená okresními úřady před 1. lednem 2003 se stávají pracovišti
územních samosprávných celků, na které podle tohoto zákona přecházejí činnosti
na úseku státní sociální podpory. Územní samosprávné celky mohou tato pracoviště
po 31. prosinci 2002 zrušit jen se souhlasem Ministerstva práce a sociálních
věcí.

14. Příslušnost
hospodařit s majetkem České republiky, včetně práv, se kterými byly příslušné
hospodařit okresní úřady a na které se nevztahují body 11, 12 a 15, přechází
dnem 1. 1. 2003 na Úřad pro zastupování státu ve věcech majetkových, není-li
upraveno tímto zákonem nebo zvláštním předpisem jinak. Současně Úřad pro
zastupování státu ve věcech majetkových započne plnit úkoly spojené s
odpovědností za závazky České republiky související s tímto majetkem, jakož i za
další závazky České republiky vzniklé z dosavadní činnosti okresních úřadů anebo
s touto činností související.

15. Příslušnost hospodařit s
majetkem České republiky užívaným státními okresními archivy včetně práv České
republiky souvisejících s tímto majetkem, se kterým byly dosud příslušné
hospodařit okresní úřady, přechází na státní oblastní archivy v rozsahu, který
je dán začleněním jednotlivých státních okresních archivů do příslušných
státních oblastních archivů podle zvláštního zákona. Současně státní oblastní
archivy započnou v uvedeném rozsahu plnit úkoly spojené s odpovědností za
závazky České republiky související s tímto majetkem.

16. Okresní hygienické stanice,
městské hygienické stanice v hlavním městě Praze, v městech Plzni a Brně a
krajské hygienické stanice včetně Hygienické stanice hlavního města Prahy dnem
1. ledna 2003 zanikají. K tomuto datu zanikají i funkce okresních, městských a
krajských hygieniků a funkce hygienika hlavního města Prahy.

17. Dnem nabytí účinnosti tohoto
zákona příslušnost k hospodaření s majetkem České republiky, se kterým ke dni
31. prosince 2002 hospodařily okresní a krajské hygienické stanice (Hygienická
stanice hlavního města Prahy) a který je potřebný k plnění úkolů v rámci
působnosti správního úřadu uvedeného v písmenech a) až n), a veškerá práva a
závazky, včetně práv a povinností z pracovněprávních vztahů
technickohospodářských zaměstnanců, potřebných ke správě a údržbě tohoto majetku
a plnění funkcí zaměstnavatele správním úřadem uvedeným v písmenech a) až n) a
zaměstnanců vykonávajících státní zdravotní dozor, které měla ke dni 31.
prosince 2002:

a)

Hygienická stanice hlavního města Prahy, přecházejí na Hygienickou stanici
hlavního města Prahy se sídlem v Praze,

b)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Praze a okresní hygienické stanice
se sídlem v Benešově, Berouně, Kladně, Kolíně, Kutné Hoře, Mělníku, Mladé
Boleslavi, Nymburku, Příbrami a Rakovníku, přecházejí na Krajskou hygienickou
stanici Středočeského kraje se sídlem v Praze,

c)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Českých Budějovicích a okresní
hygienické stanice se sídlem v Českých Budějovicích, Českém Krumlově,
Jindřichově Hradci, Písku, Prachaticích, Strakonicích a Táboře, přecházejí na
Krajskou hygienickou stanici Jihočeského kraje se sídlem v Českých
Budějovicích,

d)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Plzni a okresní hygienické stanice
se sídlem v Domažlicích, Klatovech, Plzni, Rokycanech a Tachově, přecházejí na
Krajskou hygienickou stanici Plzeňského kraje se sídlem v Plzni,

e)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Karlových Varech a okresní
hygienické stanice se sídlem v Chebu a Sokolově, přecházejí na Krajskou
hygienickou stanici Karlovarského kraje se sídlem v Karlových Varech,

f)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Ústí nad Labem a okresní hygienické
stanice se sídlem v Ústí nad Labem, Děčíně, Chomutově, Litoměřicích, Lounech,
Mostě a Teplicích, přecházejí na Krajskou hygienickou stanici Ústeckého kraje
se sídlem v Ústí nad Labem,

g)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Liberci a okresní hygienické
stanice se sídlem v České Lípě, Jablonci nad Nisou a Semilech, přecházejí na
Krajskou hygienickou stanici Libereckého kraje se sídlem v Liberci,

h)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Hradci Králové a okresní hygienické
stanice se sídlem v Hradci Králové, Jičíně, Náchodě, Rychnově nad Kněžnou a
Trutnově, přecházejí na Krajskou hygienickou stanici Královéhradeckého kraje
se sídlem v Hradci Králové,

i)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Pardubicích a okresní hygienické
stanice se sídlem v Chrudimi, Svitavách a Ústí nad Orlicí, přecházejí na
Krajskou hygienickou stanici Pardubického kraje se sídlem v
Pardubicích,

j)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Jihlavě a okresní hygienické
stanice se sídlem v Havlíčkově Brodě, Pelhřimově, Třebíči a Žďáru nad Sázavou,
přecházejí na Krajskou hygienickou stanici kraje Vysočina se sídlem v
Jihlavě,

k)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Brně a okresní hygienické stanice
se sídlem v Brně, Blansku, Břeclavi, Hodoníně, Vyškově a Znojmě, přecházejí na
Krajskou hygienickou stanici Jihomoravského kraje se sídlem v Brně,

l)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Olomouci a okresní hygienické
stanice se sídlem v Jeseníku, Prostějově, Přerově a Šumperku, přecházejí na
Krajskou hygienickou stanici Olomouckého kraje se sídlem v Olomouci,

m)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Ostravě a okresní hygienické
stanice se sídlem v Bruntále, Frýdku-Místku, Karviné, Novém Jičíně a Opavě,
přecházejí na Krajskou hygienickou stanici Moravskoslezského kraje se sídlem v
Ostravě,

n)

Krajská hygienická stanice se sídlem ve Zlíně a okresní hygienické stanice
se sídlem v Kroměříži, Uherském Hradišti a Vsetíně, přecházejí na Krajskou
hygienickou stanici Zlínského kraje se sídlem ve Zlíně.

18. Dnem nabytí účinnosti tohoto
zákona příslušnost k hospodaření s majetkem České republiky, se kterým ke dni
31. prosince 2002 hospodařily Okresní hygienická stanice pro okres Praha-východ
se sídlem v Praze a Okresní hygienická stanice pro okres Praha-západ se sídlem v
Praze, a veškerá práva a závazky, včetně práv a povinností z pracovněprávních
vztahů, které měla ke dni 31. prosince 2002 Okresní hygienická stanice pro okres
Praha-východ a Okresní hygienická stanice pro okres Praha-západ, přecházejí na
Ministerstvo zdravotnictví.

19. Dnem nabytí účinnosti tohoto
zákona příslušnost k hospodaření s majetkem České republiky neuvedeným v bodech
16 a 17, se kterými ke dni 31. prosince 2002 hospodařily okresní a krajské
hygienické stanice (Hygienická stanice hlavního města Prahy), a veškerá práva a
závazky včetně práv a povinností z pracovněprávních vztahů ostatních
zaměstnanců, neuvedených v bodech 16 a 17, které měla ke dni 31. prosince
2002:

a)

Hygienická stanice hlavního města Prahy, přecházejí na zdravotní ústav se
sídlem v Praze,

b)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Praze, okresní hygienické stanice
se sídlem v Benešově, Berouně, Kladně, Kolíně, Kutné Hoře, Mělníku, Mladé
Boleslavi, Nymburku, Příbrami a Rakovníku, přecházejí na zdravotní ústav se
sídlem v Kolíně,

c)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Českých Budějovicích a okresní
hygienické stanice se sídlem v Českých Budějovicích, Českém Krumlově,
Jindřichově Hradci, Písku, Prachaticích, Strakonicích a Táboře, přecházejí na
zdravotní ústav se sídlem v Českých Budějovicích,

d)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Plzni, městská hygienická stanice
se sídlem v Plzni a okresní hygienické stanice se sídlem v Domažlicích,
Klatovech, Plzni, Rokycanech a Tachově, přecházejí na zdravotní ústav se
sídlem v Plzni,

e)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Karlových Varech a okresní
hygienické stanice se sídlem v Chebu, Karlových Varech a Sokolově, přecházejí
na zdravotní ústav se sídlem v Karlových Varech,

f)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Ústí nad Labem a okresní hygienické
stanice se sídlem v Ústí nad Labem, Děčíně, Chomutově, Litoměřicích, Lounech,
Mostě a Teplicích, přecházejí na zdravotní ústav se sídlem v Ústí nad
Labem,

g)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Liberci a okresní hygienické
stanice se sídlem v České Lípě, Jablonci nad Nisou, Liberci a Semilech,
přecházejí na zdravotní ústav se sídlem v Liberci,

h)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Hradci Králové a okresní hygienické
stanice se sídlem v Hradci Králové, Jičíně, Náchodě, Rychnově nad Kněžnou a
Trutnově, přecházejí na zdravotní ústav se sídlem v Hradci Králové,

i)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Pardubicích a okresní hygienické
stanice se sídlem v Chrudimi, Svitavách a Ústí nad Orlicí, přecházejí na
zdravotní ústav se sídlem v Pardubicích,

j)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Jihlavě a okresní hygienické
stanice se sídlem v Havlíčkově Brodě, Pelhřimově, Třebíči a Žďáru nad Sázavou,
přecházejí na zdravotní ústav se sídlem v Jihlavě,

k)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Brně, Městská hygienická stanice se
sídlem v Brně a okresní hygienické stanice se sídlem v Brně, Blansku,
Břeclavi, Hodoníně, Vyškově a Znojmě, přecházejí na zdravotní ústav se sídlem
v Brně,

l)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Olomouci a okresní hygienické
stanice se sídlem v Jeseníku, Prostějově, Přerově a Šumperku, přecházejí na
zdravotní ústav se sídlem v Olomouci,

m)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Ostravě a okresní hygienické
stanice se sídlem v Bruntále, Frýdku-Místku, Karviné, Novém Jičíně a Opavě,
přecházejí na zdravotní ústav se sídlem v Ostravě,

n)

Krajská hygienická stanice se sídlem ve Zlíně a okresní hygienické stanice
se sídlem v Kroměříži, Uherském Hradišti a Vsetíně, přecházejí na zdravotní
ústav se sídlem ve Zlíně.

20. Pokud jde o majetek České
republiky, který užívaly ke dni 31. prosince 2002 městské hygienické stanice se
sídlem v hlavním městě Praze, v Plzni a v Brně, mění se příslušnost hospodaření
s ním takto:

a)

jde-li o majetek potřebný k plnění úkolů v rámci působnosti správního
úřadu uvedeného v bodech 1 až 3 užívaný ke dni 31. prosince 2002:

1.

Městskou hygienickou stanicí se sídlem v hlavním městě Praze, přísluší
dnem účinnosti tohoto zákona hospodaření s ním Hygienické stanici hlavního
města Prahy se sídlem v Praze,

2.

Městskou hygienickou stanicí se sídlem v Plzni, přísluší dnem účinnosti
tohoto zákona hospodaření s ním Krajské hygienické stanici Plzeňského kraje
se sídlem v Plzni,

3.

Městskou hygienickou stanicí se sídlem v Brně, přísluší dnem účinnosti
tohoto zákona hospodaření s ním Krajské hygienické stanici Jihomoravského
kraje se sídlem v Brně;

b)

jde-li o majetek neuvedený v písmenu a) užívaný ke dni 31. prosince
2002:

1.

Městskou hygienickou stanicí se sídlem v hlavním městě Praze, přísluší
hospodaření s ním zdravotnímu ústavu se sídlem v Praze,

2.

Městskou hygienickou stanicí se sídlem v Plzni, přísluší hospodaření s
ním zdravotnímu ústavu se sídlem v Plzni,

3.

Městskou hygienickou stanicí se sídlem v Brně, přísluší hospodaření s
ním zdravotnímu ústavu se sídlem v Brně;

c)

dnem účinnosti tohoto zákona práva a povinnosti z pracovněprávních vztahů
technicko-hospodářských zaměstnanců potřebných ke správě a údržbě tohoto
majetku a plnění funkcí zaměstnavatele správním úřadem uvedeným v písmenu a)
bodech 1 až 3 a zaměstnanců vykonávajících státní zdravotní dozor, které měla
k tomuto dni:

1.

Městská hygienická stanice hlavního města Prahy, přecházejí na
Hygienickou stanici hlavního města Prahy se sídlem v Praze,

2.

Městská hygienická stanice se sídlem v Plzni, přecházejí na Krajskou
hygienickou stanici Plzeňského kraje se sídlem v Plzni,

3.

Městská hygienická stanice se sídlem v Brně, přecházejí na Krajskou
hygienickou stanici Jihomoravského kraje se sídlem v Brně;

d)

dnem účinnosti tohoto zákona práva a povinnosti z pracovněprávních vztahů
zaměstnanců neuvedených v písmenu c), které měla k tomuto dni:

1.

Městská hygienická stanice hlavního města Prahy, přecházejí na zdravotní
ústav se sídlem v Praze,

2.

Městská hygienická stanice se sídlem v Plzni, přecházejí na zdravotní
ústav se sídlem v Plzni,

3.

Městská hygienická stanice se sídlem v Brně, přecházejí na zdravotní
ústav se sídlem v Brně.

21. Věci, které jsou majetkem České
republiky, práva České republiky a jiné majetkové hodnoty, jakož i závazky České
republiky uvedené v bodech 17 až 20 nepřecházejí ve smyslu zvláštního zákona z
majetku České republiky do vlastnictví krajů ani obcí.

22. Poměrná část prostředků fondu
kulturních a sociálních potřeb vedených okresními úřady pro pracovníky okresních
úřadů zařazené do předškolních zařízení, škol a školských zařízení přechází dnem
1. ledna 2003 na tyto předškolní zařízení, školy a školská zařízení zřízené jako
příspěvkové organizace.1)

_____________________________

1)

§ 24 odst. 4 zákona č. 564/1990 Sb., o státní správě a samosprávě ve
školství, ve znění zákona č. 284/2002 Sb.

ČÁST STO OSMNÁCTÁ

PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

Čl. CXVIII
1. Správní řízení zahájená okresním
úřadem a pověřeným obecním úřadem přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona a
před tímto dnem pravomocně neskončená dokončí orgány územních samosprávných
celků podle toho, na které územní samosprávné celky působnosti okresních úřadů a
pověřených obecních úřadů podle tohoto zákona přešly.

2. Lhůty pro vydání správních
rozhodnutí se orgánům uvedeným v bodě 1 prodlužují o 30 dnů.

3. Výkon rozhodnutí zahájený
okresním úřadem nebo výkon rozhodnutí, který bude možné zahájit až po nabytí
účinnosti tohoto zákona, provedou územní samosprávné celky podle toho, na které
územní samosprávné celky působnosti okresních úřadů podle tohoto zákona přešly.
Výnosy z takto provedených výkonů rozhodnutí jsou příjmem územních samosprávných
celků, které výkon rozhodnutí provedly.

4. V řízeních o odvolání proti
rozhodnutím okresních a městských hygieniků, která ke dni účinnosti tohoto
zákona nebyla ukončena krajskými hygieniky (hygienikem hlavního města Prahy),
pokračuje příslušná krajská hygienická stanice (Hygienická stanice hlavního
města Prahy), v řízeních o odvolání proti rozhodnutí krajských hygieniků
(hygienika hlavního města Prahy), která ke dni účinnosti tohoto zákona nebyla
ukončena, pokračuje Ministerstvo zdravotnictví.

5. V řízeních, která ke dni nabytí
účinnosti tohoto zákona nebyla ukončena okresními a městskými hygieniky a
krajskými hygieniky (hygienikem hlavního města Prahy), s výjimkou řízení podle
bodu 4, pokračují místně příslušné krajské hygienické stanice (Hygienická
stanice hlavního města Prahy).

6. Okresní úřady provedou skartační
řízení u všech písemností, jimž ke dni 31. prosince 2002 projde skartační
lhůta.

7. Obecní úřady
obcí s rozšířenou působností v sídlech dosavadních okresních úřadů a obecní
úřady obcí s rozšířenou působností Černošice, Brandýs nad Labem-Stará Boleslav,
Nýřany, Přeštice a Šlapanice převezmou do své péče spisovny okresních
úřadů.

8. Pověřené
obecní úřady provedou spisovou rozluku u agend, které budou od 1. ledna 2003
vykonávat obecní úřady obcí s rozšířenou působností.

9. Ministerstvo vnitra stanoví
vyhláškou postupy při provádění spisové rozluky v souvislosti s ukončením
činnosti okresních úřadů a náležitosti spisové evidence při provádění spisové
rozluky.

ČÁST STO DEVATENÁCTÁ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Čl. CXIX
1.
Pokud zvláštní zákon stanoví působnost okresního úřadu nebo okresního národního
výboru a tato působnost nebyla tímto nebo zvláštním zákonem převedena na územní
samosprávné celky, vykonává tuto působnost obecní úřad obce s rozšířenou
působností jako výkon přenesené působnosti.

2. Pokud okresní úřad vykonával
činnosti, které mu nebyly stanoveny obecně závazným právním předpisem, přechází
tyto činnosti na obecní úřad obce s rozšířenou působností jako výkon přenesené
působnosti.

3. Pokud
zvláštní zákon stanoví působnost orgánu, který zanikl, a nejedná se o případy
uvedené v bodě 1, a tato působnost nebyla přenesena na jiný orgán, je věcně
příslušný ústřední správní úřad, do jehož působnosti rozhodovaná věc náleží,
popřípadě ústřední správní úřad, jehož obor působnosti je rozhodované věci
nejbližší.

Čl. II zákona č. 557/2004 Sb.

Čl. II

Přechodné ustanovení
Ustanovení čl. I bodů 1 až 11 a 13
tohoto zákona se použijí poprvé pro rozpočtový rok
2005.