SBÍRKA ZÁKONŮ
ČESKÉ REPUBLIKY

Profil aktualizovaného znění:

Titul původního předpisu:

Zákon o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících
zákonů (rozpočtová pravidla)

Citace pův. předpisu: 218/2000 Sb.

Částka: 65/2000 Sb.

Datum přijetí: 27. června 2000

Rozeslána dne: 21. července 2000

Datum účinnosti: 1. ledna 2001

Změny a
doplňky předpisu:

provedené

číslo

s účinností dnem

Úplne znění

zákonem

493/2000 Sb.

vyhlášení
(29.12.2000)

zákonem

141/2001 Sb.

vyhlášení
(26.4.2001)

zákonem

187/2001 Sb.

vyhlášení
(14.6.2001)

zákonem

320/2001 Sb.

1. ledna 2002

zákonem

450/2001 Sb.

vyhlášení
(31.12.2001)

zákonem

202/2002 Sb.

1. července
2002

zákonem

320/2002 Sb.

1. ledna
2003*

zákonem

479/2003 Sb.

1. ledna 2004

zákonem

479/2003 Sb.

1. května 2004

zákonem

186/2004 Sb.

1. května 2004

zákonem

257/2004 Sb.

1. května 2004

zákonem

482/2004 Sb.

vyhlášení
(7.9.2004)

zákonem

436/2004 Sb.

1. října 2004

580/2004 Sb.

zákonem

1/2005 Sb.

vyhlášení
(3.1.2005)

zákonem

127/2005 Sb.

1. května 2005

zákonem

377/2005 Sb.

vyhlášení
(29.9.2005)

zákonem

361/2005 Sb.

1. října 2005

zákonem

546/2005 Sb.

1. ledna 2006

zákonem

130/2006 Sb.

vyhlášení
(14.4.2006)

zákonem

230/2006 Sb.

1. června 2006

zákonem

138/2006 Sb.

1. července
2006

zákonem

140/2006 Sb.

1. července
2006

zákonem

112/2006 Sb.

1. ledna 2007

zákonem

267/2006 Sb.

1. ledna 2008

*

Články CXVII (Společná ustanovení), body 3, 4, 5, 9, 10 a 15 a CXVIII
(Přechodná ustanovení), body 4, 6, 7, 8 a 9 zákona 320/2002 Sb. nabývají
účinnosti 1.8.2002

Text aktualizovaného znění předpisu:
(Poslední změny vyznačeny
podtržením)

ZÁKON

o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů
(rozpočtová pravidla)

Parlament se usnesl na tomto zákoně
České republiky:

ČÁST PRVNÍ

ROZPOČTOVÁ PRAVIDLA

HLAVA I

ÚVODNÍ USTANOVENÍ

§ 1

Předmět úpravyTento zákon upravuje

a)

tvorbu, funkce a obsah střednědobého výhledu státního rozpočtu (dále jen
"střednědobý výhled"), státního rozpočtu a státního závěrečného účtu,

b)

příjmy a výdaje státního rozpočtu,

c)

státní finanční aktiva a pasiva,

d)

finanční hospodaření organizačních složek státu, zařízení státu majících
obdobné postavení jako organizační složka státu,1) Bezpečnostní
informační služby1a) (dále jen "organizační složka státu") a
příspěvkových organizací zřízených organizačními složkami státu (dále jen
"příspěvková organizace"),

e)

finanční kontrolu,

f)

podmínky zřizování státních fondů,

g)

způsob řízení státní pokladny a řízení státního dluhu,

h)

hospodaření s prostředky soustředěnými v Národním
fondu.

§ 2

Základní ustanovení
(1) Vláda může financovat činnosti,
kterými zajišťuje funkce státu, pouze prostřednictvím státního rozpočtu a
Národního fondu, pokud zvláštní zákon nestanoví jinak.2)

(2) Rozpočtový rok je shodný s rokem
kalendářním.

(3) Na
peněžní prostředky státního rozpočtu není právní nárok, nestanoví-li zvláštní
právní předpis jinak.

(4) V rozpočtech organizačních
složek státu, při sledování plnění státního rozpočtu, při sledování čerpání
rezervního fondu organizačních složek státu, v rozpočtech státních fondů a při
pohybech na účtech státních finančních aktiv a financujících položek podle § 3
písm. i) se uplatňuje jednotné třídění příjmů a výdajů (dále jen "rozpočtová
skladba"), které stanoví Ministerstvo financí (dále jen "ministerstvo")
vyhláškou.

§ 3

Pojmy
Pro účely tohoto zákona se
rozumí

a)

dotací peněžní prostředky státního rozpočtu, státních finančních aktiv
nebo Národního fondu poskytnuté právnickým nebo fyzickým osobám na stanovený
účel,

b)

návratnou finanční výpomocí prostředky státního rozpočtu, státních
finančních aktiv nebo Národního fondu poskytnuté, nestanoví-li zvláštní zákon
jinak, bezúročně právnickým nebo fyzickým osobám na stanovený účel, které je
povinen jejich příjemce vrátit do státního rozpočtu, státních finančních aktiv
nebo Národního fondu,

c)

jinými peněžními prostředky státu peněžní prostředky státních finančních
aktiv, příspěvkových organizací, státních fondů a fondů organizačních složek
státu,

d)

finančním vypořádáním dotace nebo návratné finanční výpomoci, přehled o
čerpání a použití prostředků a vrácení nepoužitých prostředků,

e)

neoprávněným použitím peněžních prostředků státního rozpočtu, jiných
peněžních prostředků státu, prostředků poskytnutých ze státního rozpočtu,
státních finančních aktiv, státního fondu nebo Národního fondu, jejich výdej,
jehož provedením byla porušena povinnost stanovená právním předpisem,
rozhodnutím, případně dohodou o poskytnutí těchto prostředků, nebo porušení
podmínek, za kterých byly příslušné peněžní prostředky poskytnuty; dále se jím
rozumí i to, nelze-li prokázat, jak byly tyto peněžní prostředky
použity,

f)

zadržením peněžních prostředků poskytnutých ze státního rozpočtu, státního
fondu, státních finančních aktiv nebo Národního fondu porušení povinnosti
vrácení prostředků poskytnutých ze státního rozpočtu, státního fondu, státních
finančních aktiv nebo Národního fondu ve stanoveném termínu,

g)

správci kapitol státního rozpočtu (dále jen "správci kapitol") ústřední
orgány státní správy a další organzační složky státu, stanoví-li zvláštní
zákon, že tyto organizační složky státu mají samostatnou kapitolu ve státním
rozpočtu nebo že mají postavení ústředního orgánu státní správy nebo že mají
postavení ústředního orgánu státní správy pro rozpočtové účely,

h)

peněžními prostředky státní pokladny souhrn peněžních prostředků státního
rozpočtu, jiných peněžních prostředků státu a peněžních prostředků na účtech
finančních úřadů, na kterých jsou spravovány daňové příjmy územních
samosprávných celků3) uložených na účtech vedených v bankách a
pobočkách zahraničních bank4) (dále jen "banka") nebo uložených na
účtech vedených v České národní bance,

i)

financujícími položkami peněžní operace spojené s řízením peněžní
likvidity státního rozpočtu, zejména výnosy z prodeje státních dluhopisů,
úvěry přijaté k překonání pokladního schodku státního rozpočtu, krátkodobé i
dlouhodobé přijaté úvěry, umořování jistiny státního dluhu, a za účelem řízení
likvidity nákup cenných papírů nebo termínované vklady,

j)

programem nebo projektem spolufinancovaným z rozpočtu Evropské unie soubor
věcných, časových a finančních podmínek pro činnosti k dosažení stanovených
cílů Evropských společenství, a to prostřednictvím strukturálních
fondů,4a) Fondu soudržnosti4b) nebo podpory pro rozvoj
venkova,4c)

k)

peněžními prostředky státního rozpočtu i peněžní prostředky přijaté
organizační složkou státu ze zahraničí a vydané prostřednictvím státního
rozpočtu,

l)

realizací státní záruky zaplacení zaručené částky státem za dlužníka,
jehož ručitelem stát byl, věřiteli dlužníka na základě ručitelské smlouvy,
kterou stát s věřitelem ve prospěch dlužníka uzavřel, ručitelského prohlášení
nebo záruční listiny, které stát věřiteli ve prospěch dlužníka vystavil, nebo
zákona, který státu ručitelskou povinnost ukládá,

m)

výdaji na vládní úvěry platby vývozcům na základě smluv o částečné úhradě
vyváženého zboží a služeb, které s nimi uzavřela Česká republika, a smluv
České republiky o vládních úvěrech s cizími státy; vývozcem se pro účely
tohoto ustanovení rozumí fyzická osoba s trvalým pobytem nebo právnická osoba
se sídlem na území České republiky, která je podnikatelem4d) a
uskutečňuje vývoz do států, s nimiž má Česká republika smlouvy o vládních
úvěrech; smlouvou o vládním úvěru se pro účely tohoto ustanovení rozumí
smlouva České republiky s cizím státem, podle níž je tento stát povinen jí
finanční prostředky, které na částečné úhrady vydala, splácet,

n)

výdaji na provozní potřeby výdaje organizační složky státu kromě výdajů na
programy (§ 12 odst. 1).

HLAVA II

STŘEDNĚDOBÝ VÝHLED, STÁTNÍ ROZPOČET A ROZPOČTOVÉ
PROVIZORIUM

§ 4

Střednědobý výhled
(1) Zároveň s návrhem státního
rozpočtu se zpracovává střednědobý výhled, který obsahuje očekávané příjmy a
výdaje státního rozpočtu a státních fondů na jednotlivá léta, na která je
sestavován, a předpoklady a záměry, na základě nichž se tyto příjmy a výdaje
očekávají a plánují, a to nejméně v tomto rozsahu:

a)

předpoklady vývoje základních ukazatelů národního hospodářství, zejména
očekávaný růst nebo pokles hrubého domácího produktu a spotřebitelských
cen,

b)

předpoklady a záměry vlády týkající se příjmů, výdajů a salda státního
rozpočtu a státních fondů, zejména zamýšlené změny zákonů a jiných právních
předpisů,

c)

částky střednědobých výdajových rámců (§ 8a odst. 1) a jejich členění
podle kapitol a státních fondů,

d)

celkové příjmy a výdaje státního rozpočtu,

e)

celkové příjmy a výdaje státních fondů,

f)

příjmy a výdaje jednotlivých kapitol státního rozpočtu,

g)

příjmy a výdaje jednotlivých státních fondů,

h)

výdaje na programy (§ 12), u nichž výši účasti státního rozpočtu na jejich
financování schválila vláda,

i)

výdaje na programy nebo projekty spolufinancované z rozpočtu Evropské unie
podle jednotlivých kapitol a státních fondů,

j)

přehled závazků fyzických a právnických osob, za které se zaručily jménem
státu jeho organizační složky,

k)

přehled závazků státu vyplývajících ze schválených koncesních
smluv4e).

(2) Pokud střednědobý výhled očekává
schodek státního rozpočtu, obsahuje i předpokládaný způsob jeho
financování.

(3)
Střednědobý výhled se sestavuje na období 2 let bezprostředně následujících po
roce, na který je předkládán státní rozpočet; jeho součástí jsou ukazatele podle
odstavce 1 za rok, na který se předkládá státní rozpočet. U programů uvedených v
odstavci 1 písm. h) a u výdajů podle odstavce 1 písm. i) odpovídá období
střednědobého výhledu době jejich financování. U závazků státu vyplývajících ze
schválených koncesních smluv podle odstavce 1 písm. k) odpovídá období
střednědobého výhledu době trvání závazku. V případě úvěrů, na které byla
poskytnuta státní záruka, odpovídá období střednědobého výhledu stanovené době
jejich splácení. Při vypracování střednědobého výhledu jsou ukazatele výdajů
podle odstavce 1 písm. i) stanovené na počátku financování programu nebo
projektu spolufinancovaného z rozpočtu Evropské unie závazné.

(4) Střednědobý výhled vypracovává
ministerstvo v součinnosti se správci kapitol, územními samosprávnými celky a
státními fondy a předkládá jej vládě společně s návrhem státního rozpočtu.
Termín pro předání podkladů pro vypracování střednědobého výhledu, jejich rozsah
a strukturu stanoví ministerstvo vyhláškou.

(5) Vláda projedná návrh
střednědobého výhledu současně s návrhem státního rozpočtu. Schválený
střednědobý výhled předkládá vláda samostatně na vědomí Poslanecké sněmovně
současně s návrhem zákona o státním rozpočtu.

§ 5

Státní rozpočet
(1) Státní rozpočet představuje
finanční vztahy, které zabezpečují financování některých funkcí státu v
rozpočtovém roce. K tomuto účelu státní rozpočet soustřeďuje rozpočtové příjmy
vymezené tímto nebo zvláštním zákonem.

(2) Státní rozpočet obsahuje
očekávané příjmy, jakož i odhadované výdaje státního rozpočtu v rozpočtovém roce
a financující položky.

(3) Státní rozpočet jako souhrn
finančních dokumentů zahrnuje zákon o státním rozpočtu, rozpis ukazatelů
státního rozpočtu, podrobné rozpočty organizačních složek státu a změny těchto
dokumentů.

(4) Příjmy a
výdaje státního rozpočtu se člení na kapitoly státního rozpočtu (dále jen
"kapitola").

(5) Státní
rozpočet vychází ze střednědobého výhledu s tím, že ukazatele výdajů na programy
nebo projekty spolufinancované z rozpočtu Evropské unie jsou pro vypracování
návrhu zákona o státním rozpočtu závazné.

(6) Státní rozpočet obsahuje i
dotační vztahy k rozpočtům územních samosprávných celků a státních
fondů.

(7) Závazné
ukazatele státního rozpočtu stanoví zákon o státním rozpočtu na příslušný
rok.

§ 6

Příjmy státního rozpočtu
(1) Příjmy státního rozpočtu tvoří,
pokud zvláštní zákon nestanoví jinak,

a)

výnosy daní včetně příslušenství,5)

b)

pojistné na sociální zabezpečení a příspěvek na státní politku
zaměstnanosti a pojistné na úrazové pojištění včetně penále,

c)

výnosy z podílu na clech, který je podle práva Evropských
společenství5a) ponechán členským státům na úhradu nákladů
spojených s jejich výběrem a výnosy ze sankcí a úhrad exekučních nákladů v
celním řízení,

d)

příjmy z činnosti organizačních složek státu a odvody příspěvkových
organizací,

e)

odvod zbývajícího zisku České národní banky,6)

f)

sankce za porušení rozpočtové kázně,

g)

správní a soudní poplatky,

h)

úhrady spojené s realizací státních záruk,

i)

příjmy z prodeje a pronájmu majetku České republiky, se kterým hospodaří
organizační složka státu, a příjmy z prodeje nemovitého majetku České
republiky, se kterým hospodaří příspěvkové organizace; to neplatí pro příjmy z
prodeje majetku České republiky nabytého darem a děděním [§ 48 odst. 2 písm.
c)] a majetku České republiky, se kterým je příslušné hospodařit Ministerstvo
obrany [§ 48 odst. 2 písm. d)],

j)

splátky návratných finančních výpomocí poskytnutých ze státního
rozpočtu,

k)

peněžní dary poskytnuté organizačním složkám státu použité v běžném
rozpočtovém roce,

l)

výnosy z majetkových účastí státu,

m)

výnosy z cenných papírů, jejichž nákup byl realizován z prostředků
státního rozpočtu,

n)

penále za neoprávněně použité nebo zadržené prostředky poskytnuté z
Národního fondu,

o)

prostředky získané od Národního fondu za prostředky vydané ze státního
rozpočtu podle § 38,

p)

pokuty,

r)

další příjmy stanovené tímto zákonem nebo zvláštním právním
předpisem.

(2)
Pro účely tohoto zákona se příspěvky a dotace poskytnuté ze zahraničí (dále jen
"prostředky poskytnuté ze zahraničí") organizačním složkám státu použité v
běžném rozpočtovém roce považují za příjmy státního rozpočtu. Za prostředky
poskytnuté ze zahraničí se považují i prostředky poskytnuté České republice z
rozpočtu Evropské unie a přijaté organizačními složkami státu z Národního
fondu.

§ 7

Výdaje státního rozpočtu
(1) Ze státního rozpočtu se
hradí

a)

výdaje na činnost organizačních složek státu a příspěvky na provoz a
dotace na financování programů a akcí (§ 12 a 13) příspěvkovým organizacím v
jejich působnosti,

b)

výdaje na dávky důchodového pojištění, dávky nemocenského pojištění,
dávky úrazového pojištění, dávky státní sociální podpory, ostatní
sociální dávky, výdaje na podporu v nezaměstnanosti, podporu při rekvalifikaci
a na aktivní politiku zaměstnanosti,

c)

dotace územním samosprávným celkům na dávky sociální péče a na dávky
pomoci v hmotné nouzi,

d)

dotace a návratné finanční výpomoci územním samosprávným celkům na jinou
než podnikatelskou činnost,

e)

dotace a návratné finanční výpomoci právnickým a fyzickým osobám na
podnikatelskou činnost,7)

f)

dotace občanským sdružením8) a příspěvky politickým
stranám,9)

g)

dotace právnickým osobám, které jsou založeny nebo zřízeny k poskytování
zdravotních, kulturních, vzdělávacích a sociálních služeb a k poskytování
sociálně-právní ochrany dětí,10) a fyzickým osobám, které takové
služby nebo sociálně-právní ochranu dětí poskytují, a to výhradně na tyto
účely,

h)

dotace státním fondům,

i)

dotace fyzickým osobám, které nevyvíjejí podnikatelskou činnost a zabývají
se chovem včel, drží plemeníky za účelem zajištění přirozené plemenitby
hospodářských zvířat11) nebo jsou vlastníky nebo nájemci
lesa,

j)

dotace nadacím a nadačním fondům,

k)

dotace dobrovolným svazkům obcí,

l)

dotace a návratné finanční výpomoci Regionálním radám regionů
soudržnosti11a),

m)

peněžité vklady státu do akciových společností,11b)

n)

nákup cenných papírů,

o)

peněžní dary poskytnuté do zahraničí,

p)

vklady a příspěvky mezinárodním organizacím,

r)

výdaje na realizaci státních záruk,

s)

výdaje související s plněním závazků k Evropským společenstvím,

t)

příspěvky fyzickým osobám podle zvláštního právního předpisu,

u)

výdaje související s dluhovou službou,

v)

další výdaje stanovené zvláštním zákonem,

w)

výdaje na vládní úvěry,

x)

dotace fyzickým a právnickým osobám, které nevyvíjejí podnikatelskou
činnost, na výstavbu, opravy, modernizace a rekonstrukce bytového fondu a na
výstavbu technické infrastruktury.

(2) Výdaje podle odstavce 1 písm. m)
až p) mohou být uskutečněny pouze s předchozím souhlasem vlády.

§ 8

Vypracování návrhu zákona o státním rozpočtu
(1) Návrh zákona o státním rozpočtu
vypracovává ministerstvo v součinnosti se správci kapitol, územními
samosprávnými celky a státními fondy. Celkové výdaje státního rozpočtu v tomto
návrhu ministerstvo stanoví na základě částky střednědobého výdajového rámce (§
8a odst. 1) obsaženého v usnesení Poslanecké sněmovny k vládnímu návrhu zákona o
státním rozpočtu na běžný rok, která je v něm uvedena jako částka na rok
bezprostředně následující po běžném roce (dále jen "další rok"). Není-li takové
usnesení nebo v něm není tato částka obsažena, stanoví je na základě částky
střednědobého výdajového rámce, která je jakožto částka na další rok uvedena v
usnesení Poslanecké sněmovny k vládnímu návrhu zákona o státním rozpočtu na rok
bezprostředně předcházející běžnému roku (dále jen "minulý rok"). Ministerstvo
tuto částku upraví (§ 8a odst. 3) a rozdělí na výdaje státního rozpočtu a výdaje
jednotlivých státních fondů. Takto určenou částku výdajů státního rozpočtu uvede
v návrhu zákona o státním rozpočtu jako celkové výdaje tohoto rozpočtu. Je-li
střednědobý výdajový rámec změněn dalšími usneseními Poslanecké sněmovny,
ministerstvo je při stanovení celkových výdajů státního rozpočtu povinno se
řídit jen těmi z nich, které Poslanecká sněmovna schválila do 30. června běžného
roku.

(2) Ministerstvo
řídí práce na vypracování návrhu zákona o státním rozpočtu. Správci kapitol,
státní fondy, územní samosprávné celky a jiné právnické a fyzické osoby, které
požadují prostředky ze státního rozpočtu nebo poskytnutí státní záruky, jsou
povinni předložit ministerstvu údaje potřebné pro vypracování návrhu zákona o
státním rozpočtu v termínu, rozsahu a struktuře, které stanoví ministerstvo
vyhláškou. To se netýká kapitol Kancelář prezidenta republiky, Poslanecká
sněmovna, Senát, Ústavní soud, Nejvyšší kontrolní úřad a Kancelář Veřejného
ochránce práv. Obce předkládají údaje prostřednictvím krajů, které tyto údaje
předkládají ministerstvu. Hlavní město Praha předkládá údaje přímo ministerstvu.
Podklady pro sestavení návrhu výdajů státního rozpočtu na financování programů
(§ 12 odst. 1) předkládají obce vždy přímo příslušnému správci kapitoly. Činnost
krajů podle věty čtvrté je činností vykonávanou v přenesené
působnosti.

(3) Návrh
rozpočtů kapitol Poslanecká sněmovna, Senát, Kancelář prezidenta republiky,
Ústavní soud, Nejvyšší kontrolní úřad a Kancelář Veřejného ochránce práv předají
ministerstvu správci těchto kapitol nebo orgány Poslanecké sněmovny a Senátu
příslušné ve věcech rozpočtu11c) po projednání s ním. Ministerstvo je
zařadí do návrhu zákona o státním rozpočtu, který předkládá ke schválení
vládě.

(4) Nesouhlasí-li
vláda s předloženými návrhy rozpočtů kapitol Poslanecká sněmovna, Senát,
Kancelář prezidenta republiky, Ústavní soud, Nejvyšší kontrolní úřad nebo
Kancelář Veřejného ochránce práv, rozhodne o číselných údajích na její žádost do
15. září rozpočtový výbor Poslanecké sněmovny.

(5) Návrh zákona o státním rozpočtu
a návrh střednědobého výdajového rámce (§ 8a odst. 1) předkládá ministerstvo ke
schválení vládě. Vláda je předkládá Poslanecké sněmovně ve lhůtě podle
zvláštního zákona.11d)

§ 8a

Střednědobý výdajový rámec
(1) Střednědobý výdajový rámec tvoří
celkové výdaje státního rozpočtu a státních fondů na každý z roků, na které je
sestavován střednědobý výhled, a stanoví jej na návrh vlády Poslanecká sněmovna
v usnesení k vládnímu návrhu zákona o státním rozpočtu, a to vždy jednou
částkou, s vyloučením výdajů na

a)

realizaci státních záruk, jestliže ručitelské smlouvy, ručitelská
prohlášení, záruční listiny nebo zákony, které státu ručitelskou povinnost
stanoví, nabyly účinnosti do 30. dubna 2004, s výjimkou výdajů ke splnění
ručitelské povinnosti státu vůči věřitelům státní organizace Správa železniční
dopravní cesty podle zvláštního zákona,11e)

b)

návratné finanční výpomoci.

(2) Částka střednědobého výdajového
rámce na první rok střednědobého výhledu vychází z částky střednědobého
výdajového rámce na týž rok uvedené ve střednědobém výdajovém rámci v usnesení
Poslanecké sněmovny k vládnímu návrhu zákona o státním rozpočtu na běžný rok, a
to tak, že se k ní mohou přičíst nebo od ní odečíst výdaje

a)

způsobené významně jiným vývojem spotřebitelských cen, než se očekával při
stanovení této částky,

b)

vyvolané zákonem o rozpočtovém určení daní, bude-li jeho důsledkem zvýšení
nebo snížení výdajů státního rozpočtu, jestliže se při stanovení této částky s
těmito důsledky nepočítalo,

c)

ve výši příjmů prostředků z rozpočtu Evropské unie na programy nebo
projekty z tohoto rozpočtu spolufinancované, s kterými se při stanovení této
částky počítalo v jiné výši,

d)

ve výši až dvě promile z této částky, jestliže je to třeba k tomu, aby
byly vzaty v úvahu vlivy, s kterými se při stanovení této částky
nepočítalo,

e)

způsobené mimořádnými situacemi, s kterými se při stanovení této částky
nepočítalo.

(3) Při vypracovávání návrhu zákona
o státním rozpočtu na další rok se částka střednědobého výdajového rámce uvedená
v usnesení Poslanecké sněmovny k vládnímu návrhu zákona o státním rozpočtu na
běžný rok upraví pro účely částky, která má být uvedena jako celkové výdaje
státního rozpočtu na další rok, obdobně podle odstavce 2 s výjimkou úpravy podle
písmene d), místo níž se provede úprava nejvýše o jedno promile, a dále tak, že
se k ní přičtou výdaje podle odstavce 1 písm. a) a b).

(4) Vláda v případě, že jí
navrhovaná částka střednědobého výdajového rámce na první rok střednědobého
výhledu není shodná s částkou střednědobého výdajového rámce na týž rok
stanovenou Poslaneckou sněmovnou v usnesení k vládnímu návrhu zákona o státním
rozpočtu na běžný rok jakožto částka střednědobého výdajového rámce na druhý rok
střednědobého výhledu, vypracovává odůvodnění této změny. Vypracovává i
odůvodnění změny částky střednědobého výdajového rámce na další rok stanovené v
usnesení k vládnímu návrhu zákona o státním rozpočtu na běžný rok jakožto částka
střednědobého výdajového rámce na první rok střednědobého výhledu v navrhovanou
částku celkových výdajů státního rozpočtu na další rok. Odůvodnění těchto změn
předkládá vláda Poslanecké sněmovně zároveň s návrhem zákona o státním rozpočtu
na další rok.

§ 8b

Lhůty některých prací vykonávaných vládou, ministerstvem,
správci kapitol a státními fondy při vypracování návrhu
státního rozpočtu, střednědobého výhledu a střednědobých
výdajových rámců
(1) Ministerstvo předloží vládě
předběžný návrh

a)

částky střednědobého výdajového rámce na další rok upravené podle § 8a
odst. 3,

b)

částky střednědobého výdajového rámce na první rok střednědobého výhledu
po případné změně podle § 8a odst. 2,

c)

částky střednědobého výdajového rámce na druhý rok střednědobého výhledu
do 15. dubna běžného roku. Vláda jej projedná do 30. dubna téhož
roku.

(2) Na
základě částek podle odstavce 1 a případných úkolů, které ministerstvu v
souvislosti s jejich dalším použitím uložila vláda, vypracuje
ministerstvo

a)

pro návrh zákona o státním rozpočtu na další rok předběžný návrh příjmů a
výdajů v členění podle kapitol,

b)

pro návrh usnesení Poslanecké sněmovny k vládnímu návrhu zákona o státním
rozpočtu na další rok návrh částek střednědobého výdajového rámce,

c)

pro návrh střednědobého výhledu předběžný návrh příjmů a výdajů státního
rozpočtu a státních fondů v členění podle kapitol a státních fondů,

d)

pro účely sdělení podle odstavce 3 věty druhé návrh celkových výdajů
jednotlivých státních fondů a předloží je vládě do 31. května běžného roku.
Vláda je projedná a po případných úpravách je jakožto předběžný návrh schválí
do 20. června téhož roku.

(3) Ministerstvo oznámí částky
schválené vládou podle odstavce 2 správcům kapitol do 30. června běžného roku.
Příslušní správci kapitol sdělí částky pro státní fondy neprodleně těmto
fondům.

(4) Na základě
částek oznámených podle odstavce 3 vypracují

a)

správci kapitol pro návrh státního rozpočtu na další rok návrhy rozpočtů
svých kapitol,

b)

pro návrh střednědobého výhledu

1.

správci kapitol návrh příjmů a výdajů svých kapitol,

2.

státní fondy návrh svých příjmů a výdajů

a
předloží je ministerstvu do 31. července běžného roku.

(5) Ministerstvo předloží návrh
zákona o státním rozpočtu na další rok a návrh střednědobého výhledu vládě do
31. srpna běžného roku.

§ 9

Rozpočtové provizorium
(1) Není-li Poslaneckou sněmovnou
vysloven souhlas se zákonem o státním rozpočtu na příslušný rozpočtový rok před
prvním dnem rozpočtového roku, řídí se rozpočtové hospodaření v době od prvního
dne rozpočtového roku do nabytí účinnosti zákona o státním rozpočtu na tento
rozpočtový rok (dále jen "období rozpočtového provizoria") objemem příjmů a
výdajů státního rozpočtu schváleného pro předchozí rozpočtový rok. Výdaje
státního rozpočtu se uvolňují jednotlivým kapitolám státního rozpočtu do výše
jedné dvanáctiny celkové roční částky v každém měsíci období rozpočtového
provizoria rozhodnutím ministerstva. V případě výdajů stanovených jiným zákonem
(mandatorní výdaje) je přípustné překročení objemu výdajů, pokud k němu dochází
v přímé souvislosti s financováním uloženým zákonem. Překročení objemu výdajů je
přípustné i u peněžních prostředků, které jsou v rozpočtu Evropské unie na
příslušný rozpočtový rok určeny jako vlastní zdroje Evropských společenství,
vycházející z daně z přidané hodnoty nebo založené na hrubém národním
produktu.11f)

(2) Je-li Poslaneckou sněmovnou
vysloven souhlas se zákonem o státním rozpočtu na příslušný rozpočtový rok před
prvním dnem rozpočtového roku, avšak nenabude-li v tento den účinnosti, řídí se
rozpočtové hospodaření od prvního dne rozpočtového roku do doby nabytí účinnosti
zákona o státním rozpočtu Poslaneckou sněmovnou schváleným zákonem o státním
rozpočtu.

(3)
Nepředloží-li vláda návrh zákona o státním rozpočtu Poslanecké sněmovně před
prvním dnem rozpočtového roku, postupuje se podle odstavce 1.

(4) Rozpočtové příjmy a výdaje
uskutečněné v době rozpočtového provizoria se stávají příjmy státního rozpočtu a
výdaji státního rozpočtu nabytím účinnosti zákona o státním rozpočtu na
příslušný rok.

§ 10

Kapitoly
(1) Příjmy a výdaje státního
rozpočtu se člení na kapitoly, které vyjadřují okruh působnosti a odpovědnosti
ústředních orgánů státní správy12) a dalších organizačních složek
státu, stanoví-li zvláštní zákon že tyto organizační složky státu mají
samostatnou kapitolu ve státním rozpočtu nebo že mají postavení ústředního
orgánu státní správy, popřípadě že mají postavení ústředního orgánu státní
správy pro rozpočtové účely.

(2) Rozpočet kapitoly obsahuje
rozpočtové příjmy a výdaje správce kapitoly, příjmy a výdaje organizačních
složek státu v jeho působnosti, příspěvky a dotace na reprodukci majetku
příspěvkovým organizacím a odvody příspěvkových organizací v jeho působnosti.
Rozpočet kapitoly obsahuje též dotace a návratné finanční výpomoci ze státního
rozpočtu pro fyzické a další právnické osoby na úkoly a činnosti, které jsou v
působnosti správce kapitoly. V rámci závazných ukazatelů stanovených zákonem o
státním rozpočtu mohou správci kapitol tvořit rozpisové rezervy.

(3) Příjmy a výdaje státního
rozpočtu, které mají všeobecný charakter, a nepatří tak do okruhu působnosti
určitého správce kapitoly, nebo výdaje státního rozpočtu, jejichž výše pro
jednotlivé kapitoly není v době schvalování zákona o státním rozpočtu na
příslušný rozpočtový rok známa, tvoří kapitolu Všeobecná pokladní správa. O
zařazení dalšího výdaje do kapitoly Všeobecná pokladní správa může v době
přípravy návrhu státního rozpočtu rozhodnout vláda, nebo v době jeho schvalování
Poslanecká sněmovna. Součástí kapitoly Všeobecná pokladní správa je i vládní
rozpočtová rezerva. Správcem kapitoly Všeobecná pokladní správa je
ministerstvo.

(4) Příjmy
a výdaje státního rozpočtu spojené s obsluhou a s umořováním státního dluhu
tvoří kapitolu Státní dluh. Správcem kapitoly Státní dluh je
ministerstvo.

(5)
Peněžní operace na účtech státních finančních aktiv s výjimkou operací spojených
s obsluhou a umořováním státního dluhu tvoří kapitolu Operace státních
finančních aktiv, jejímž správcem je ministerstvo.

§ 11

Plnění závazků z Evropské dohody zakládající přidružení mezi Českou
republikou na jedné straně a Evropskými společenstvími a jejich členskými státy
na straně druhé

Financování programů (§ 12 a 13) a
poskytování dotací a návratných finančních výpomocí podle tohoto zákona nebo
zvláštních právních předpisů musí být v souladu se zákonem o veřejné
podpoře.13)

HLAVA III

ÚČAST STÁTNÍHO ROZPOČTU NA FINANCOVÁNÍ PROGRAMU A POSKYTOVÁNÍ DOTACÍ A
NÁVRATNÝCH FINANČNÍCH VÝPOMOCÍ ZE STÁTNÍHO ROZPOČTU

Díl 1

Účast státního rozpočtu na financování programu

§ 12

Programy
(1) Programem se rozumí soubor
věcných, časových a finančních podmínek pro pořízení nebo technické zhodnocení
hmotného a nehmotného dlouhodobého i krátkodobého majetku,14) jeho
údržbu a opravy, případně i pro jiné činnosti potřebné k dosažení stanovených
cílů.

(2) Dokumentace
programu obsahuje

a)

identifikační údaje programu, jeho případné členění na podprogramy a
harmonogram jeho přípravy a realizace,

b)

bilanci potřeb a zdrojů financování programu a jeho jednotlivých
podprogramů,

c)

specifikaci cílů programu a podprogramu spolu s jejich
technicko-ekonomickým zdůvodněním a vyhodnocením efektivnosti vynaložených
finančních prostředků.

(3) Věcné, časové a finanční
ukazatele konkrétních akcí výstavby, technických zhodnocení a oprav budov a
staveb, pořízení nemovitosti, technických zhodnocení a oprav strojů, zařízení a
nehmotného majetku, úplatných převodů nemovitostí a případně i jiných činností
zabezpečujících dosažení cílů programu (dále jen "akce") se evidují v
Informačním systému financování reprodukce majetku (dále jen "informační
systém").

(4) Informační
systém spravuje ministerstvo, které stanovuje jeho strukturu a obsah, řídí jeho
aktualizaci prováděnou správci rozpočtových kapitol a zabezpečuje datové výstupy
pro vypracování návrhů státního rozpočtu, státního závěrečného účtu a
střednědobého výhledu.

(5) Registraci akce v informačním
systému provádí příslušný správce rozpočtové kapitoly na základě investičního
záměru obsahujícího věcné, časové a finanční určení akce, její
technicko-ekonomické zdůvodnění a vyjádření efektivnosti vložených prostředků
spolu se specifikací požadavků na zabezpečení provozu budované nebo obnovované
kapacity.

(6) Registraci
akce podle odstavce 5 financované účelově určenými prostředky státního rozpočtu
podle § 13 odst. 3 písm. a) nebo c), její zadání a změnu závazně určených
parametrů lze provést jen se souhlasem ministerstva.

§ 13

Účast státního rozpočtu
na financování
programu

(1) Účastí státního rozpočtu na
financování programu se rozumí

a)

výdaje na financování programů uvedené v odstavci 3,

b)

poskytování státní záruky za úvěry přijaté právnickými nebo fyzickými
osobami.

(2)
Výši účasti státního rozpočtu na financování programu stanoví na základě
posouzení dokumentace programu

a)

vláda, je-li účast státního rozpočtu nejméně 5 000 000 000 Kč,

b)

ministerstvo, je-li účast státního rozpočtu nižší než 5 000 000 000
Kč.

(3) Výdaje
na financování programu jsou účelově určené prostředky státního rozpočtu a člení
se na

a)

individuálně posuzované výdaje organizační složky státu, které jsou
účelově určené na financování konkrétní akce, zpravidla vyšší než 100 000 000
Kč,

b)

systémově určené výdaje organizačních složek státu na financování
vymezeného okruhu finančních potřeb, v jejichž rámci stanoví správce kapitoly
výdaje na konkrétní akce,

c)

individuální dotace právnickým a fyzickým osobám účelově určené na
financování konkrétní akce, zpravidla vyšší než 100 000 000 Kč,

d)

systémové dotace stanovené na financování vymezeného okruhu finančních
potřeb, v jejichž rámci poskytne správce kapitoly dotaci právnickým nebo
fyzickým osobám na konkrétní akce,

e)

návratné finanční výpomoci poskytnuté právnickým nebo fyzickým osobám na
financování konkrétních akcí nebo vymezeného okruhu finančních
potřeb.

(4)
Pravidla postupu ministerstva, správců kapitol a investorů pro přípravu,
schvalování a realizaci programů a akcí v jejich evidenci v informačním systému
a pro jejich závěrečné vyhodnocování stanoví ministerstvo v dohodě s
Ministerstvem pro místní rozvoj vyhláškou.

Díl 2

Poskytování dotací a návratných finančních výpomocí
ze státního
rozpočtu a řízení o jejich odnětí

§ 14
(1) Na
dotaci nebo návratnou finanční výpomoc není právní nárok, pokud zvláštní právní
předpis nestanoví jinak.

(2) Dotaci nebo návratnou finanční
výpomoc ze státního rozpočtu může poskytnout ústřední orgán státní správy, úřad
práce, Akademie věd České republiky, Grantová agentura České republiky nebo
organizační složka státu, kterou určí zvláštní zákon (dále jen
"poskytovatel").

(3) O
poskytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci rozhoduje poskytovatel na
základě žádosti příjemce. Vyhoví-li poskytovatel žádosti o poskytnutí dotace
nebo návratné finanční výpomoci, vydá písemné rozhodnutí, které obsahuje

a)

jméno, příjmení, datum narození, rodné číslo a adresu trvalého pobytu,
je-li příjemce dotace nebo návratné finanční výpomoci fyzickou osobou a je-li
tato fyzická osoba podnikatelem, také identifikační číslo; název, adresu sídla
a identifikační číslo, je-li příjemce dotace nebo návratné finanční výpomoci
právnickou osobou,

b)

název a adresu poskytovatele,

c)

poskytovanou částku,

d)

účel, na který je poskytovaná částka určena,

e)

lhůtu, v níž má být stanoveného účelu dosaženo,

f)

u návratné finanční výpomoci lhůty pro navrácení poskytnutých peněžních
prostředků a částky jednotlivých splátek,

g)

případné další podmínky, které musí příjemce v souvislosti s použitím
dotace nebo návratné finanční výpomoci splnit,

h)

u dotací a návratných finančních výpomocí, jejichž součástí jsou peněžní
prostředky podle § 44 odst. 2 písm. b), d) nebo f), částku těchto prostředků
(§ 44 odst. 6),

i)

den vydání rozhodnutí,

j)

seznam fyzických a právnických osob placených z prostředků poskytnutých ze
státního rozpočtu, na které se nevztahuje zákon o veřejných
zakázkách.

(4)
Na rozhodnutí podle odstavce 3 se nevztahují obecné předpisy o správním
řízení15) a je vyloučeno jeho soudní
přezkoumání.15a)

(5) Poskytovatel může v rozhodnutí o
dotaci, jejíž součástí nejsou peněžní prostředky poskytnuté ze státního rozpočtu
kryté z rozpočtu Evropské unie [§ 44 odst. 2 písm. b) a d)] ani peněžní
prostředky poskytnuté ze státního rozpočtu na předfinancování výdajů, které mají
být kryty prostředky z rozpočtu Evropské unie [§ 44 odst. 2 písm. f)] (dále jen
"dotace neobsahující prostředky od Evropské unie"), vyčlenit z podmínek, které v
něm příjemci ukládá podle odstavce 3 písm. g), podmínky méně závažné nebo uvést,
která nesplnění podmínek uložených podle odstavce 3 písm. g) jsou méně závažná,
například nepodstatné nedodržení některých lhůt.

(6) V rozhodnutí o dotaci, jejíž
součástí jsou peněžní prostředky poskytnuté ze státního rozpočtu kryté z
rozpočtu Evropské unie [§ 44 odst. 2 písm. b) a d)] nebo peněžní prostředky
poskytnuté ze státního rozpočtu na předfinancování výdajů, které mají být kryty
prostředky z rozpočtu Evropské unie [§ 44 odst. 2 písm. f)] (dále jen "dotace
obsahující prostředky od Evropské unie"), může poskytovatel stanovit, že
nesplnění podmínek podle odstavce 3 písm. g) nebo některých z nich bude
postiženo odvodem za porušení rozpočtové kázně nižším, než kolik činí celková
částka dotace. Může též stanovit, že takovýmto nižším odvodem budou postižena
méně závažná nesplnění podmínek podle odstavce 3 písm. g) nebo některých z nich.
V tom případě stanoví, která to jsou. Při postupu podle tohoto odstavce
poskytovatel v rozhodnutí o dotaci vždy stanoví u všech jednotlivých podmínek,
jejichž nesplnění bude postiženo nižším odvodem, a u všech jednotlivých méně
závažných nesplnění v rozhodnutí uvedených, kolik procent z celkové částky
dotace bude odvod za porušení rozpočtové kázně činit. Podle tohoto odstavce
poskytovatel postupuje, umožňuje-li to právo Evropských
společenství.

(7)
Odstavec 6 platí též pro poskytování dotací z Národního fondu (§ 37 odst.
8).

(8) Příjemce dotace
nebo návratné finanční výpomoci je povinen ji s poskytovatelem vypořádat v rámci
finančního vypořádání (§ 75).

(9) Při poskytování návratné
finanční výpomoci je poskytovatel povinen vést evidenci podle zvláštního
právního předpisu16) o pohledávkách vznikajících z jejího poskytnutí
a rozpočtovat a evidovat její splátky.

(10) U návratných finančních
výpomocí poskytnutých Ministerstvem zemědělství v letech 1991 až 1995 včetně v
agropotravinářském komplexu a u bonifikací-dotací, kterými se příjemcům těchto
návratných finančních výpomocí částečně promíjejí splátky, vykonává práva a plní
povinnosti poskytovatele podle odstavce 3 Ministerstvo zemědělství. Povinnost
vést evidenci splátek těchto návratných finančních výpomocí podle odstavce 9
plní finanční úřady, v jejichž obvodu mají příjemci těchto návratných finančních
výpomocí sídlo nebo bydliště. Rozpočtovat jejich příjmy přísluší plnit
Ministerstvu zemědělství. Finanční úřady též přijímají a evidují splátky těchto
návratných finančních výpomocí a případné úroky z nich vyplývající podle § 1 a §
6 odst. 2 zákona č. 531/1990 Sb., o územních finančních orgánech, ve znění
pozdějších předpisů. Změny náležitostí podle odstavce 3 písm. a), d), e), f) a
g) se provádí dodatkem ke smlouvě mezi Ministerstvem zemědělství a příjemcem
návratné finanční výpomoci. Dodatky ke smlouvám o poskytnutí návratných
finančních výpomocí též Ministerstvo zemědělství poskytuje bonifikace-dotace
podle věty první. Bonifikací se v tomto případě rozumí prominutí části splátek
po splnění stanovených podmínek.

§ 15
(1)
Řízení o odnětí dotace nebo návratné finanční výpomoci může být zahájeno,
došlo-li po vydání rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo návratné finanční
výpomoci

a)

k vázání prostředků státního rozpočtu,

b)

ke zjištění, že údaje, na jejichž základě byla dotace nebo návratná
finanční výpomoc poskytnuta, byly neúplné nebo nepravdivé, nebo

c)

ke zjištění, že rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo návratné finanční
výpomoci bylo vydáno v rozporu se zákonem nebo právem Evropských
společenství.

(2) Na řízení podle odstavce 1 se
vztahují obecné předpisy o správním řízení.15)

(3) Bylo-li rozhodnuto o odnětí
dotace nebo návratné finanční výpomoci z důvodů uvedených v odstavci 1 písm. a)
a c), není možné uložit vrácení dotace nebo její části nebo předčasné vrácení
návratné finanční výpomoci nebo její části, která již byla příjemci
poskytnuta.

Díl 3

Způsob poskytnutí dotace a návratné finanční
výpomoci ze státního
rozpočtu

§ 16
(1)
Dotace a návratná finanční výpomoc se poskytují převodem z účtu poskytovatele na
bankovní účet příjemce, nebo prostřednictvím oprávněné osoby, uznaného
chovatelského sdružení nebo zájmového sdružení podle zvláštních
zákonů16a) na bankovní účet příjemce, nebo jinou formou, nebo
umožněním čerpání z rozpočtového výdajového účtu do výše stanoveného
limitu.

(2) Výdaje
státního rozpočtu určené na financování programů, které jsou

a)

účelově určené na reprodukci majetku, který není ve vlastnictví České
republiky,

b)

podmínkou čerpání úvěrů se státní zárukou,

c)

podmínkou čerpání prostředků fondů Evropského společenství,

d)

hrazeny z úvěrů přijatých Českou republikou,

se poskytují
formou zálohových výdajů jednotlivých poskytovatelů převáděných do vybraných
bank na základě smluv uzavřených s těmito bankami ministerstvem.

(3) Postup ministerstva a
poskytovatelů při uzavírání a realizaci smluv podle odstavce 2 o poskytování
bankovních služeb spočívajících v provádění úhrad prací a dodávek a způsob a
termíny vypořádání záloh se státním rozpočtem na konci roku stanoví po dohodě s
Českou národní bankou ministerstvo vyhláškou.

Díl 4

Dohoda o poskytnutí dotace nebo
návratné finanční
výpomoci

§ 17
Dotace
nebo návratné finanční výpomoci mohou být poskytovány na základě dohod
uzavíraných mezi poskytovatelem a žadatelem (dále jen "dohoda"), stanoví-li tak
zvláštní zákon. Zvláštní zákon vždy také stanoví náležitosti takových
dohod.

Díl 5

Poskytování informací o dotacích a návratných
finančních výpomocích
ministerstvu

§ 18
Na
poskytování informací ministerstvu o dotacích a návratných finančních výpomocích
se nevztahuje povinnost mlčenlivosti podle zvláštního právního
předpisu.17)

Díl 6

Poskytování dotací ze státního rozpočtu
do rozpočtů územních
samosprávných celků

§ 19
(1)
Kritéria pro výpočet výše dotace poskytované ze státního rozpočtu do rozpočtu
kraje stanoví každoročně zákon o státním rozpočtu, pokud tento nebo zvláštní
zákon nestanoví jinak.

(2) Dotace ze státního rozpočtu do
rozpočtů obcí se poskytují prostřednictvím krajů, v jejichž obvodu leží
příslušné obce, pokud tento nebo zvláštní zákon nestanoví jinak. Činnost krajů
podle věty první je činností vykonávanou v přenesené působnosti.

HLAVA IV

HODNOCENÍ PLNĚNÍ STÁTNÍHO
ROZPOČTU, ROZPOČTŮ STÁTNÍCH
FONDŮ,
ROZPOČTŮ OBCÍ A ROZPOČTŮ KRAJŮ
A ČASOVÉ URČENÍ A
ÚČELOVOST
PROSTŘEDKŮ STÁTNÍHO ROZPOČTU

§ 20

Hodnocení plnění státního rozpočtu, rozpočtů státních fondů, rozpočtů
územních samosprávných celků

(1) Za plnění státního rozpočtu
odpovídá vláda Poslanecké sněmovně. Vláda předkládá Poslanecké sněmovně po
skončení pololetí zprávu, v níž hodnotí vývoj ekonomiky a plnění státního
rozpočtu; zpráva obsahuje rovněž hodnocení plnění rozpočtů územních
samosprávných celků a vývoje státních finančních aktiv, stavu státních záruk,
vývoje státního dluhu, jejich podrobnou analýzu, výhled plnění do konce roku a v
případě odchýlení od schváleného státního rozpočtu informaci o krocích k
zajištění stability rozpočtového hospodaření.

(2) Ministerstvo dále průběžně
hodnotí pokladní plnění státního rozpočtu a podává o něm po uplynutí prvního a
třetího kalendářního čtvrtletí informaci vládě tak, aby ji vláda předložila do
konce měsíce následujícího po uplynutí kalendářního čtvrtletí rozpočtovému
výboru Poslanecké sněmovny.

(3) Zprávu podle odstavce 1 poté,
kdy ji Poslanecká sněmovna vezme na vědomí, a informaci podle odstavce 2 poté,
co ji vezme na vědomí rozpočtový výbor Poslanecké sněmovny, ministerstvo
uveřejní v elektronické podobě způsobem umožňujícím dálkový a nepřetržitý
přístup.

(4) Správci
kapitol, organizační složky státu, příspěvkové organizace, územní samosprávné
celky, státní fondy a ostatní příjemci prostředků poskytnutých ze státního
rozpočtu jsou povinni předkládat údaje potřebné pro průběžné hodnocení plnění
státního rozpočtu. Povinnost předkládat údaje potřebné pro průběžné hodnocení
plnění státního rozpočtu se vztahuje i na právnické nebo fyzické osoby, za které
byla poskytnuta státní záruka k zajištění splátek úvěrů. Územní samosprávné
celky a státní fondy jsou povinny předkládat údaje potřebné pro průběžné
hodnocení plnění svých rozpočtů. Obce předkládají údaje prostřednictvím krajů.
Kraje a hlavní město Praha předkládají údaje ministerstvu. Údaje týkající se
financování programů předkládají obce přímo příslušnému správci kapitoly.
Činnost krajů podle věty druhé je činností vykonávanou v přenesené
působnosti.

(5)
Nesplnění povinnosti předložit údaje je důvodem, aby další poskytování
rozpočtových prostředků bylo pozastaveno, a to až do splnění uvedené povinnosti.
Odpovědnost podle zvláštního předpisu tím není
dotčena.16)

(6) Způsob, termíny předkládání
údajů a jejich rozsah stanoví ministerstvo vyhláškou.

§ 21

Roční zprávy
(1) Organizační složky státu,
příspěvkové organizace a státní fondy vypracovávají roční zprávu o sobě a o své
činnosti, zejména o svém hospodaření v hodnoceném období. Hodnoceným obdobím je
rok, u organizačních složek státu, příspěvkových organizací a státních fondů,
které vznikly během roku, doba ode dne jejich vzniku do konce roku, u těch,
které zanikly během roku, doba od počátku roku do dne jejich zániku a u těch,
které vznikly i zanikly během roku, doba ode dne jejich vzniku do dne jejich
zániku. Za zaniklé organizační složky státu vypracovávají roční zprávy jejich
právní nástupci, zřizovatelé nebo správci.

(2) Zpracovatel zprávy ji předloží
zřizovateli, jestliže ho má; státní fond ji předloží ministerstvu, do jehož
působnosti patří (§ 28 odst. 2). Zpracovatel zprávu též uveřejní v elektronické
podobě způsobem umožňujícím dálkový a nepřetržitý přístup vždy do 30. června
běžného roku za minulý rok.

(3) Obsah roční zprávy stanoví
ministerstvo vyhláškou.

(4) Tímto ustanovením nejsou dotčeny
právní předpisy stanovící povinnost utajovat některé informace a údaje nebo
právo je nezveřejňovat.17a)

HLAVA V

ÚHRADA POTŘEB ROZPOČTOVĚ
NEZAJIŠTĚNÝCH, ROZPOČTOVÁ OPATŘENÍ
A
VLÁDNÍ ROZPOČTOVÁ REZERVA

§ 22

Úhrada potřeb rozpočtově nezajištěných
(1) Vznikne-li organizační složce
státu v průběhu roku potřeba úhrady rozpočtově nezajištěné, zajistí ji
hospodárnějším provedením jiných úkolů, odsunutím či omezením některého jiného,
méně naléhavého úkolu, nebo použitím mimorozpočtových zdrojů organizační složky
státu (§ 45 odst. 3). Před provedením takovéto úhrady je třeba provést
rozpočtové opatření.

(2)
Vznikne-li u příspěvkové organizace v průběhu roku potřeba úhrady finančně
nezajištěné, je třeba ji zajistit omezeným provedením některých úkolů v daném
rozpočtovém období, a to po projednání se zřizovatelem v rámci stanovených
nákladů, vyššími výnosy, použitím prostředků fondů příspěvkové organizace nebo
zvýšením příspěvku na činnost z rozpočtu zřizovatele.

(3) Na úhradu potřeby rozpočtově
nezajištěné lze poskytnout prostředky z vládní rozpočtové rezervy (§
27).

Rozpočtová opatření

§ 23
Rozpočtovým opatřením se
rozumí

a)

přesun prostředků státního rozpočtu v rámci závazných ukazatelů a mezi
závaznými ukazateli stanovenými zákonem o státním rozpočtu nebo v rámci
závazných ukazatelů a mezi závaznými ukazateli stanovenými správcem kapitoly;
závazné ukazatele stanovené správcem kapitoly jsou jím stanovené příjmy a
výdaje podrobněji členěné v rámci závazných ukazatelů stanovených zákonem o
státním rozpočtu,

b)

povolené překročení rozpočtu výdajů, kterým nedochází ke změně závazného
ukazatele,

c)

vázání prostředků státního rozpočtu v rámci rozpočtu, kterým nedochází ke
změně závazného ukazatele.

§ 24
(1)
Vláda nebo a základě jejího pověření ministr financí může

a)

povolit uskutečnění nezbytných výdajů nezabezpečených ve státním rozpočtu,
zajistí-li úhradu úsporami na jiných výdajích státního rozpočtu, a to do výše
v daném roce nepřesahující 5 % celkového objemu schváleného rozpočtu výdajů
kapitoly, u které se úprava provádí, a nepřesahující 10 % celkového objemu
závazného ukazatele v kapitole, u kterého se úprava provádí,

b)

povolit snížení některého příjmu z činnosti, a to bez omezení, za
předpokladu, že se nezmění saldo rozpočtu příjmů a výdajů kapitoly,

c)

provést přesun prostředků odpovídajících rozpočtovanému podílu
spolufinancování ze státního rozpočtu v návaznosti na rozhodnutí Komise
Evropských společenství o změně v umístění prostředků poskytnutých z rozpočtu
Evropské unie. Na tyto přesuny se nevztahuje omezení podle písmene a) a podle
odstavce 3.

(2) Omezení pěti a deseti procenty
podle odstavce 1 písm. a) neplatí pro použití vládní rozpočtové rezervy
rozpočtované v kapitole Všeobecná pokladní správa a pro kapitoly Operace
státních finančních aktiv a Státní dluh.

(3) Povolit přesun mezi závaznými
ukazateli státního rozpočtu v rámci kapitoly nad 10 % každého ukazatele může
Rozpočtový výbor Poslanecké sněmovny.

(4) Písemnou žádost o provedení
rozpočtového opatření podle odstavce 1 lze podat ministerstvu nejpozději do 30.
listopadu běžného rozpočtového roku. Ministerstvo vyřídí žádost o rozpočtové
opatření ve lhůtě do 30 kalendářních dnů, nejpozději do 15. prosince běžného
rozpočtového roku. Po obdržení vyrozumění o vyřízení žádosti žadatel předloží
oznámení limitu výdajů České národní bance nejpozději do 20. prosince běžného
rozpočtového roku.

(5)
Písemnou žádost o provedení rozpočtového opatření podle odstavce 1, které mění
závazné ukazatele výdajů na financování programů, lze podat v termínech, které
stanoví ministerstvo vyhláškou, nejpozději však do 30. listopadu běžného
rozpočtového roku.

(6)
O rozpočtových opatřeních podle odstavce 1 informuje vláda Poslaneckou sněmovnu
ve zprávách o plnění státního rozpočtu, nebo jestliže o to Poslanecká sněmovna
požádá.

(7) Rozpočtová
opatření podle odstavce 1 a podle § 25 odst. 1 písm. e) týkající se kapitol
Kanceláře prezidenta republiky, Poslanecká sněmovna, Senát, Ústavní soud,
Nejvyšší kontrolní úřad a Kancelář Veřejného ochránce práv mohou být provedena
pouze se souhlasem Poslanecké sněmovny nebo jí určeného orgánu.

§ 25
(1)
Organizační složky státu jsou

a)

oprávněny k přesunům prostředků státního rozpočtu v rámci jednotlivých
závazných ukazatelů stanovených zákonem o státním rozpočtu nebo stanovených
správcem kapitoly,

b)

oprávněny k překročení závazných ukazatelů výdajů o použití
mimorozpočtových zdrojů (§ 45 odst. 3) a o přijatá plnění za pojistné
události; změny závazných ukazatelů výdajů v jiných případech může organizační
složce povolit správce kapitoly v rámci rozpočtu kapitoly,

c)

povinny vázat prostředky státního rozpočtu, jestliže neplní rozpočtované
příjmy s výjimkou příjmů z výnosů daní, z podílu na clech, pojistného na
sociální zabezpečení, příspěvku na státní politiku zaměstnanosti nebo příjmů,
které byly rozpočtovány jako příjem z rozpočtu Evropské unie a v rozpočtovém
roce nebyly připsány na příjmový účet státního rozpočtu zřízený pro
organizační složku státu. Tyto prostředky poskytnuté z rozpočtu Evropské unie
v následujících letech se stávají příjmem rozpočtového roku, ve kterém byly
přijaty a pro účely hodnocení plnění rozpočtu se neposuzují jako součást
plnění rozpočtovaných příjmů organizační složky státu a ani o jejich výši
nelze překročit výdaje státního rozpočtu,

d)

povinny vázat prostředky státního rozpočtu, jestliže o tom rozhodla
vláda.

(2)
Ustanovení odstavce 1 písm. c) se nevztahuje na kapitolu Státní dluh a kapitolu
Operace státních finančních aktiv.

(3) Nemůže-li organizační složka
státu zajistit vyrovnání úbytku příjmů, o který je povinna vázat prostředky
státního rozpočtu vázáním odpovídající části běžných výdajů, oznámí tuto
skutečnost svému zřizovateli, který rozhodne, jakým způsobem zajistí
rozpočtované saldo kapitoly.

(4) Nemůže-li organizační složka
státu zajistit úhradu nutného výdaje, protože na jeho úhradu byla do jejího
rozpočtu zařazena částka nepostačující nebo která nebyla rozpočtována, je
povinna zajistit prostředky státního rozpočtu na úhradu tohoto výdaje přednostně
přesunem prostředků uvnitř svého rozpočtu.

(5) Výdaje uskutečněné před
provedením rozpočtového opatření nad výši stanovenou závazným ukazatelem jsou
neoprávněným použitím prostředků státního rozpočtu. Výdaje uskutečněné před
provedením rozpočtového opatření nad výši rozpočtovanou podle paragrafů a
položek rozpočtové skladby jsou neoprávněným použitím prostředků státního
rozpočtu.

(6) Má-li
dojít ke změně závazných ukazatelů z důvodu změny podřízenosti nebo převodu
úkolů mezi organizačními složkami státu, předloží organizační složky státu,
kterých se takové opatření týká, svému zřizovateli oboustranně odsouhlasené
protokoly obsahující návrhy na vzájemné přesuny prostředků státního rozpočtu.
Pokud ke změnám závazných ukazatelů nejsou oprávněni správci kapitol, předloží
je správce kapitoly ministerstvu. Ministerstvo provede požadovaná rozpočtová
opatření, neshledá-li v návrzích na jejich provedení nesrovnalosti.

(7) Organizační složka státu může
vázat výdaje účelově určené závaznými ukazateli zákona o státním rozpočtu pouze
se souhlasem ministerstva.

(8) Organizační složka státu nesmí
použít rozpočtové prostředky vázané v rozpočtu k přesunům ani k uskutečnění
rozpočtových výdajů bez souhlasu orgánu, který vázání nařídil nebo
odsouhlasil.

(9)
Organizační složka státu může provádět přesuny prostředků státního rozpočtu ve
vlastní pravomoci tak, aby výdaje mohly být realizovány nejpozději do 31.
prosince běžného rozpočtového roku.

(10) Organizační složka státu je
povinna vést chronologickou evidenci o všech jí v průběhu roku provedených
rozpočtových opatřeních uvedených v odstavci 1 a v § 24. Přehled o rozpočtových
opatřeních se u příjmů i výdajů zpracovává v celém rozsahu rozpočtové
skladby.

(11) Správce
kapitoly předkládá ministerstvu v termínech, které stanoví ministerstvo
vyhláškou, přehled o rozpočtových opatřeních podle odstavce 9. Nedodržení této
povinnosti může být důvodem pro pozastavení řešení žádostí správce kapitoly o
rozpočtová opatření.

§ 26
Náležitosti žádosti o rozpočtové
opatření jsou

a)

druh rozpočtového opatření podle § 23 písm. a) a b),

b)

výše částky, která je předmětem rozpočtového opatření,

c)

podrobné zdůvodnění navrhovaného rozpočtového opatření,

d)

v případě požadavku na zvýšení výdajů i návrh na jejich krytí a doložení
možnosti či nemožnosti krytí v rámci rozpočtu dané kapitoly na základě
dosavadního skutečného čerpání jejího rozpočtu,

e)

v případě návrhu na snížení výdajů označení organizační složky státu,
které má případně být o tyto prostředky rozpočet zvýšen,

f)

v případě žádosti o snížení rozpočtovaných příjmů návrh na snížení výdajů
ve stejné výši,

g)

název závazných ukazatelů, kterých se navrhované rozpočtové opatření týká,
včetně uvedení položky a paragrafu rozpočtové skladby,

h)

aktualizované údaje informačního systému podle § 12 odst.
4.

§ 27

Vládní rozpočtová rezerva
(1) Pro zajištění rozpočtového
hospodaření se ke krytí nezbytných a nepředvídaných výdajů vytváří ve státním
rozpočtu vládní rozpočtová rezerva. Vládní rozpočtová rezerva se tvoří nejméně
ve výši 0,3 % výdajů státního rozpočtu na příslušný rozpočtový rok.

(2) O použití vládní rozpočtové
rezervy rozhoduje vláda a v rozsahu jí určeném ministr financí.

(3) O použití vládní rozpočtové
rezervy podává vláda zprávu Poslanecké sněmovně ve zprávách o plnění státního
rozpočtu.

HLAVA VI

STÁTNÍ FONDY

§ 28
(1)
Pro finanční zabezpečení zvlášť stanovených úkolů a hospodaření s prostředky pro
ně určenými se zřizují státní fondy jako právnické osoby. Každý státní fond se
zřizuje zákonem.

(2) V
zákoně, kterým se státní fond zřizuje, musí být stanoven orgán, do jehož
působnosti státní fond patří, a stanoveny finanční zdroje státního fondu,
způsoby jejich použití a stanoven způsob financování správních výdajů státního
fondu; správní výdaje zahrnují výdaje spojené s činností zaměstnanců státního
fondu a úhrady výdajů členům orgánů státního fondu stanovené
zákonem.

(3) Jsou-li
správní výdaje státního fondu financovány z dotací ze státního rozpočtu,
vztahují se na použití těchto prostředků právní předpisy upravující hospodaření
organizačních složek státu.

(4) Zůstatky prostředků státního
fondu se převádějí do následujícího rozpočtového roku.

(5) Název státního fondu musí
obsahovat označení "státní fond".

(6) Poskytování dotací a návratných
finančních výpomocí ze státního fondu včetně způsobu jejich poskytnutí upraví
zvláštní právní předpis.

HLAVA VII

STÁTNÍ ZÁVĚREČNÝ ÚČET A VYPRACOVÁNÍ
JEHO NÁVRHU

§ 29

Státní závěrečný účet
(1) Státní závěrečný účet obsahuje
údaje o výsledcích rozpočtového hospodaření minulého roku.

(2) Součástí státního závěrečného
účtu jsou závěrečné účty kapitol zpracovávané a předkládané Poslanecké sněmovně
samostatně jejich správci.

(3) Přílohu státního závěrečného
účtu tvoří souhrnné údaje o výsledcích rozpočtového hospodaření územních
samosprávných celků, závěrečné účty státních fondů, přehled o státních
finančních aktivech a pasivech, přehled o státních zárukách a přehled o stavech
fondů organizačních složek státu.

(4) Státní závěrečný účet poté, kdy
ho vezme na vědomí Poslanecká sněmovna, uveřejní ministerstvo v elektronické
podobě způsobem umožňujícím dálkový a nepřetržitý přístup.

§ 30

Návrh státního závěrečného účtu
(1) Návrh státního závěrečného účtu
vypracovává ministerstvo v součinnosti se správci kapitol, územními
samosprávnými celky a státními fondy a předkládá jej vládě. Současně předkládá
návrh na použití přebytku rozpočtového hospodaření nebo na úhradu jeho
schodku.

(2) Správci
kapitol, územní samosprávné celky a státní fondy jsou povinny předložit
ministerstvu údaje potřebné pro vypracování návrhu státního závěrečného účtu.
Obce předkládají údaje prostřednictvím krajů. Kraje a hlavní město Praha
předkládají údaje ministerstvu. Údaje týkající se financování programů (§ 12)
předkládají obce vždy přímo příslušnému správci kapitoly. Strukturu, termíny a
rozsah předkládaných údajů potřebných pro vypracování návrhu státního
závěrečného účtu stanoví ministerstvo vyhláškou. Činnost krajů podle věty druhé
je činností vykonávanou v přenesené působnosti.

(3) Ministerstvo řídí práce na
vypracování návrhů státního závěrečného účtu a závěrečných účtů kapitol,
územních samosprávných celků a státních fondů.

(4) Správci kapitol sestavují o
výsledcích rozpočtového hospodaření minulého roku návrh závěrečného účtu své
kapitoly v rozsahu a termínech, které stanoví ministerstvo vyhláškou ve shodném
členění, v jakém byl sestaven státní rozpočet. Správce kapitoly jej projednává v
příslušných výborech Poslanecké sněmovny před projednáváním návrhu státního
závěrečného účtu Poslaneckou sněmovnou. Po tomto projednání jej uveřejní v
elektronické podobě způsobem umožňujícím dálkový a nepřetržitý
přístup.

(5) Návrh
státního závěrečného účtu podává vláda Poslanecké sněmovně nejpozději do 30.
dubna roku následujícího po hodnoceném rozpočtovém roce.

(6) Je-li saldo hospodaření státního
rozpočtu odlišné od salda stanoveného v zákoně o státním rozpočtu, rozhodne o
použití přebytku nebo o úhradě schodku na návrh vlády Poslanecká sněmovna. Pokud
Poslanecká sněmovna při projednávání návrhu státního závěrečného účtu rozhodne,
že přebytek, případně jeho část se použije k financování výdajů státního
rozpočtu v běžném rozpočtovém roce, převedou se tyto prostředky do příjmů
státního rozpočtu běžného rozpočtového roku.

HLAVA VIII

MIMOŘÁDNÝ STÁTNÍ ZÁVĚREČNÝ ÚČET,
NOUZOVÝ STÁTNÍ ROZPOČET
A VÁLEČNÝ
STÁTNÍ ROZPOČET

§ 31

Vypracování návrhu mimořádného státního
závěrečného účtu a návrhu
nouzového
státního rozpočtu po vyhlášení
stavu ohrožení
státu

(1)
Po vyhlášení stavu ohrožení státu18) vypracovává ministerstvo návrh
mimořádného státního závěrečného účtu a návrh nouzového státního rozpočtu na
zbytek roku. Při sestavování návrhu mimořádného státního závěrečného účtu
postupuje podle ustanovení § 29 a 30 a při vypracování návrhu nouzového státního
rozpočtu postupuje podle ustanovení § 8 s přihlédnutím k možnému nebezpečí
časového prodlení.

(2)
Návrh mimořádného státního závěrečného účtu za období do nabytí účinnosti zákona
o nouzovém státním rozpočtu vypracovává ministerstvo ve spolupráci se správci
kapitol a předkládá jej vládě.

(3) Návrh nouzového státního
rozpočtu vypracovává ministerstvo ve spolupráci se správci kapitol a do 15 dnů
ode dne vyhlášení stavu ohrožení státu jej předloží vládě.

§ 32

Vypracování návrhu mimořádného státního
závěrečného účtu a návrhu
válečného
státního rozpočtu po vyhlášení válečného
stavu

(1)
Po vyhlášení válečného stavu19) vypracovává ministerstvo návrh
mimořádného státního závěrečného účtu a návrh válečného státního rozpočtu na
zbytek roku.

(2) Při
zpracování návrhu mimořádného státního závěrečného účtu a návrhu válečného
rozpočtu postupuje ministerstvo obdobně podle § 31.

HLAVA IX

ŘÍZENÍ STÁTNÍ POKLADNY, ŘÍZENÍ STÁTNÍHO DLUHU A STÁTNÍ
FINANČNÍ AKTIVA A PASIVA

Díl 1

Řízení státní pokladny a řízení státního dluhu

§ 33

Správa peněžních prostředků státní pokladny
(1) Ke správě peněžních prostředků
státní pokladny vede Česká národní banka ministerstvu souhrnný účet běžného
hospodaření státní pokladny (dále jen "souhrnný účet"). Na tomto účtu jsou
evidovány všechny příjmy a výdaje státního rozpočtu, výnosy z prodeje státních
dluhopisů a z přijatých úvěrů určených k překonání pokladního schodku státního
rozpočtu, jiné peněžní prostředky státu, příjmy územních samosprávných
celků3) spravované finančními úřady a peněžní prostředky z vybraných
cel určené k odvodům do vlastních zdrojů Evropských společenství.

(2) Peněžní prostředky státní
pokladny jsou odděleně sledovány na

a)

příjmových a výdajových účtech státního rozpočtu,

b)

účtech státních finančních aktiv,

c)

souhrnných zůstatcích na účtech finančních úřadů, na kterých jsou
spravovány daňové příjmy, které jsou následně určeny ostatním veřejným
rozpočtům, a na účtech určených ke správě peněžních prostředků z vybraných cel
určených k odvodům do vlastních zdrojů Evropských
společenství,19a)

d)

účtu řízení likvidity státní pokladny,

e)

účtech mimorozpočtových prostředků organizačních složek státu,

f)

účtech státních právnických osob,

g)

účtech státních fondů,

h)

účtech dalších fondů, pokud tak stanoví zvláštní
zákon,

(dále jen "účty podřízené státní pokladně"). Účty
podřízené státní pokladně si zřizují subjekty, které mají finanční vztah ke
státní pokladně.

(3)
Účty podle odstavce 2 písm. a) až d) a účty rezervních fondů organizačních
složek státu zahrnuté v odstavci 2 písm. e) vede vždy Česká národní banka.
Celkový součet netermínovaných prostředků na těchto účtech nesmí být
záporný.

(4) Účty podle
odstavce 2 písm. e) až h) s výjimkou účtů rezervních fondů organizačních složek
státu zahrnutých v odstavci 2 písm. e) mohou vést banky. Zůstatky těchto
jednotlivých účtů nesmí být záporné. Banky jsou povinny sledovat zůstatky na
těchto jednotlivých účtech a vždy k 31. prosinci oznámit České národní bance
jejich saldo. V případě záporného zůstatku na těchto jednotlivých účtech jsou
banky povinny ihned sdělit tuto skutečnost České národní bance.

(5) Obsah a rozsah činností
týkajících se vedení souhrnného účtu a účtů podřízených státní pokladně vymezuje
smlouva mezi ministerstvem a Českou národní bankou.

(6) Zůstatky účtů podřízených státní
pokladně jsou součástí vládní finanční statistiky a jejich evidenci zajišťuje
ministerstvo.

(7)
Organizační složky státu a právnické osoby, které mají finanční vztah ke státní
pokladně, jsou povinny poskytovat ministerstvu informace pro průběžné sledování
vývoje peněžních prostředků a pro kontrolu jejich použití, a to podle pravidel
stanovených ministerstvem. Tyto organizační složky státu a právnické osoby jsou
dále povinny udělit České národní bance a bankám, které vedou jejich účty
podřízené státní pokladně, souhlas s poskytováním informací o stavu a pohybech
na těchto účtech ministerstvu.

(8) Peněžní prostředky státní
pokladny nesmějí být umístěny mimo účty podřízené státní pokladně. Ministerstvo
má právo kontrolovat, zda organizační složky státu a právnické osoby, které mají
finanční vztah ke státní pokladně, nevkládají peněžní prostředky mimo účty
podřízené státní pokladně.

§ 34

Řízení státní pokladny
(1) Ministerstvo provádí opatření
potřebná k překonání pokladního nesouladu mezi příjmy a výdaji státního rozpočtu
až do výše 6 % celkových výdajů státního rozpočtu, schválených zákonem o státním
rozpočtu, nebo rozpočtového provizoria, přijetím úvěru nebo prodejem státních
dluhopisů. Oprávnění k překonání pokladního nesouladu mezi příjmy a výdaji
státního rozpočtu se zvyšuje v případě zákonem schváleného schodku státního
rozpočtu, a to o výši tohoto schodku, a dále v případě časového nesouladu mezi
výdaji peněžních prostředků rozpočtovaných jako vlastní zdroje Evropských
společenství vycházející z daně z přidané hodnoty a založené na hrubém národním
produktu11f) a požadavky na tyto vlastní zdroje stanovenými rozpočtem
Evropské unie, a to do výše tohoto nesouladu.

(2) Ministerstvo je oprávněno řešit
krytí schodku státního rozpočtu předchozího roku vydáním státních dluhopisů až
do doby konečného rozhodnutí Poslanecké sněmovny o způsobu řešení tohoto
schodku.

(3)
Ministerstvo může k překlenutí nedostatku peněžních prostředků na souhrnném účtu
použít i jiné peněžní prostředky státu podle § 33 odst. 2 písm. g) a h) formou
dočasné finanční výpomoci. Tato výpomoc nesmí ohrozit úhrady závazků z těchto
účtů a musí být vrácena do 31. prosince roku, ve kterém byla poskytnuta. Úrok z
dočasné finanční výpomoci uhradí ministerstvo.

(4) Přebytky prostředků na účtech
podřízených státní pokladně uvedených v § 33 odst. 2 písm. a) až d) a na účtech
rezervních fondů organizačních složek státu zahrnutých v odstavci 2 písm. e)
může ministerstvo krátkodobě investovat na peněžním trhu do likvidních státních
dluhopisů nebo cenných papírů České národní banky. Tyto operace nesmějí ohrozit
činnosti finančních úřadů podle zvláštních právních předpisů, použití prostředků
rezervního fondu podle § 48 odst. 4 písm. e), § 48 odst. 6 a § 50 odst. 2, ani
splnění požadavků na peněžní prostředky určené jako vlastní zdroje Evropských
společenství19a).

(5) Ministerstvo je oprávněno
stanovovat termíny a rozsah platebního režimu výdajů státního rozpočtu a
povolovat jeho výjimky.

§ 35

Řízení státního dluhu
(1) Ministerstvo je v rámci výkonu
řízení státního dluhu oprávněno nabývat, zcizovat a právně zatěžovat státní
dluhopisy a nabývat a zcizovat dluhopisy vydávané Českou národní bankou. Za
tímto účelem může ministerstvo přímo provádět operace na sekundárním trhu nákupy
a prodeji státních dluhopisů nebo dluhopisů vydaných Českou národní bankou,
pokud jejich provádění nedohodne s Českou národní bankou nebo jiným subjektem;
přitom postupuje podle zvláštního právního předpisu.20)

(2) Ministerstvo je dále oprávněno v
rámci výkonu řízení státního dluhu sjednávat obchody s ostatními investičními
nástroji včetně derivátů k omezení úrokových a měnových, či jiných rizik. Tyto
obchody je ministerstvo oprávněno sjednávat s tuzemskými či zahraničními
subjekty, a to samostatně nebo na smluvním základě s využitím služeb obchodníků
s cennými papíry, zahraničních obchodníků s cennými papíry nebo České národní
banky.

(3) Ministerstvo
při financování státního dluhu vytváří rezervu peněžních prostředků z výnosů
emisí státních dluhopisů jako zdroje ministerstva pro vyloučení úrokových rizik
a rizik z neumístění primárních emisí státních dluhopisů. Tyto peněžní
prostředky a operace s nimi podléhají evidenci ve státních finančních
aktivech.

Díl 2

Státní finančí aktiva a pasiva

§ 36
(1)
Ministerstvo vykonává správu státních finančních aktiv a pasiv.

(2) Státními finančními aktivy
jsou

a)

peněžní prostředky převedené z výsledků rozpočtového hospodaření minulých
let na základě rozhodnutí Poslanecké sněmovny a další peněžní prostředky, o
kterých tak rozhodla vláda nebo Poslanecká sněmovna, nebo peněžní prostředky
stanovené zvláštním zákonem,21)

b)

majetkové účasti státu v obchodních společnostech a cenné papíry, jejichž
majitelem je stát, se kterými není oprávněn hospodařit některý správce
kapitoly,

c)

pohledávky státu z poskytnutých úvěrů, návratných finančních výpomocí
poskytnutých z kapitoly Všeobecná pokladní správa nebo ze státních finančních
aktiv, jakož i pohledávky z realizovaných státních záruk.

(3) Součástí státních finančních
aktiv je zvláštní účet důchodového pojištění, na který ministerstvo za každý
rok, ve kterém byly příjmy pojistného na důchodové pojištění včetně příjmů
penále a pokut připadajících na důchodové pojištění vyšší než výdaje na dávky
důchodového pojištění včetně výdajů spojených s výběrem pojistného na důchodové
pojištění a výplatou dávek důchodového pojištění, převádí ze státního rozpočtu
částku ve výši rozdílu těchto příjmů a výdajů. Prostředky tohoto účtu lze použít
pouze na výdaje na dávky důchodového pojištění a na převody zpět do státního
rozpočtu na úhradu záporného rozdílu těchto příjmů a výdajů. Ministerstvo
stanoví způsob výpočtu rozdílu těchto příjmů a výdajů vyhláškou.

(4) Součástí státních finančních
aktiv je zvláštní účet úrazového pojištění, na který ministerstvo za každý rok,
ve kterém byly příjmy pojistného na úrazové pojištění, včetně příjmů penále a
pokut připadajících na úrazové pojištění, vyšší než výdaje na dávky úrazového
pojištění, na prevenci v úrazovém pojištění, včetně výdajů spojených s výběrem
pojistného na úrazové pojištění a výplatou dávek úrazového pojištění, převádí ze
státního rozpočtu částku ve výši rozdílu těchto příjmů a výdajů. Prostředky
tohoto účtu lze použít pouze na výdaje na dávky úrazového pojištění, na prevenci
v úrazovém pojištění a na převody zpět do státního rozpočtu na úhradu záporného
rozdílu těchto příjmů a výdajů. Ministerstvo stanoví způsob výpočtu rozdílu
těchto příjmů a výdajů vyhláškou.

(5) Státní finanční aktiva
vytvořená z výsledků rozpočtového hospodaření minulých let lze použít pouze se
souhlasem Poslanecké sněmovny. O použití ostatních státních finančních aktiv
rozhoduje vláda nebo na základě jejího zmocnění ministr financí. To platí i pro
poskytnutí dotace a návratné finanční výpomoci ze státních finančních aktiv. Na
poskytnutí dotací a návratných finančních výpomocí ze státních finančních aktiv
a jejich odnětí se vztahuje § 14 odst. 1 a 3 až 5 a § 15.

(6) Peněžní operace státních
finančních aktiv jsou operacemi státního rozpočtu.

(7) Státními finančními
pasivy jsou

a)

závazky státu vzniklé ze státem přijatých zahraničních půjček, úvěrů od
bank a z vydaných státních dluhopisů,

b)

jiné závazky státu.

(8) Souhrn státních
finančních pasiv tvoří státní dluh.

(9) Vláda předkládá
Poslanecké sněmovně zprávu o očekávaném vývoji státních finančních aktiv a pasiv
spolu s návrhem zákona o státním rozpočtu.

HLAVA X

HOSPODAŘENÍ S PROSTŘEDKY
NÁRODNÍHO FONDU

§ 37

Národní fond
(1) Národní fond je souhrn

a)

peněžních prostředků, které svěřují Evropská společenství České republice
k realizaci programů nebo projektů spolufinancovaných z rozpočtu Evropské
unie, s výjimkou podpory Společenství pro rozvoj venkova, a

b)

peněžních prostředků finančních mechanismů Evropského hospodářského
prostoru, Norska a Švýcarska, které jsou České republice svěřeny na základě
mezinárodních smluv.

(2) Ministerstvo jako platební orgán
koordinuje řízení finančních toků prostředků poskytnutých z rozpočtu Evropské
unie Národnímu fondu a spravuje tyto prostředky.

(3) Peněžní prostředky soustředěné
prostřednictvím Národního fondu se používají v souladu s principy rozpočtového
výhledu a závazky vyplývajícími pro Českou republiku z práva Evropských
společenství nebo z mezinárodní smlouvy.

(4) Hospodaření a kontrola peněžních
prostředků soustředěných prostřednictvím Národního fondu se řídí ustanoveními
tohoto zákona vztahujícími se k rozpočtovému hospodaření a kontrole,
nestanoví-li tento zákon, právo Evropských společenství nebo mezinárodní
smlouva, jíž je Česká republika vázána, jinak.

(5) Účty peněžních prostředků
Národního fondu vede ministerstvu Česká národní banka, pokud ministerstvo
nerozhodne jinak.

(6)
Úroky vzniklé z uložení peněžních prostředků na účtech jsou zdrojem Národního
fondu.

(7) Zůstatky
peněžních prostředků na účtech Národního fondu se převádějí do následujícího
roku.

(8) Při
poskytování dotací z Národního fondu podle odstavce 1 a řízení o jejich odnětí
se postupuje podle § 14 a 15 obdobně, nestanoví-li právo Evropských společenství
jinak. Rozhodnutí je vydáváno na dobu uskutečňování daného projektu.

§ 38

Důsledky porušení kázně při hospodaření
s peněžními prostředky
Národního fondu

(1) Nestanoví-li tento zákon jinak,
postupuje se při porušení kázně při hospodaření s peněžními prostředky v
Národním fondu podle § 44.

(2) Částky neoprávněně použitých
nebo zadržených prostředků poskytnutých z Národního fondu je ten, kdo je
neoprávněně použil nebo zadržel, povinen odvést do Národního fondu. Penále je
povinen odvést do státního rozpočtu [§ 6 odst. 1 písm. n)].

(3) Požádá-li Komise Evropských
společenství o vrácení neoprávněně použitých nebo zadržených prostředků z
rozpočtu Evropské unie poskytnutých z Národního fondu, převedou se tyto
prostředky z Národního fondu do rozpočtu Evropské unie. Nejsou-li tyto
prostředky v Národním fondu, odvedou se ze státního rozpočtu; po vrácení
neoprávněně použitých nebo zadržených prostředků do Národního fondu jsou
odvedeny z Národního fondu do státního rozpočtu.

(4) Ze státního rozpočtu se hradí
úrok uložený Komisí Evropských společenství za nesplnění povinnosti podle
odstavce 3.

(5) Je-li
splněna povinnost podle odstavce 3 a zbývají-li peněžní prostředky odvedené do
Národního fondu podle odstavce 2, převedou se z Národního fondu na ostatní
zdroje společného financování v poměru, v jakém se tyto zdroje na společném
financování podílely.

HLAVA XI

FINANČNÍ KONTROLA

§ 39
(1)
Správce kapitoly je odpovědný za hospodaření s prostředky státního rozpočtu a
jinými peněžními prostředky státu ve své kapitole.

(2) Ministerstvo financí, územní
finanční orgány, správci kapitol a krajské úřady zajišťují kontrolu hospodaření
s prostředky státního rozpočtu, jinými peněžními prostředky státu a prostředky
Národního fondu (dále jen "finanční kontrola") podle zvláštního právního
předpisu22).

(3) Správce kapitoly soustavně
sleduje a vyhodnocuje hospodárnost, efektivnost a účelnost vynakládání výdajů ve
své kapitole. Je-li zřizovatelem organizační složky státu nebo příspěvkové
organizace nebo funkci zřizovatele vykonává, působí při jejím řízení k tomu, aby
vynakládání výdajů bylo co nejhospodárnější, nejefektivnější a nejúčelnější.
Výsledky sledování a vyhodnocování hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti
vynakládání výdajů uvádí ve své roční zprávě (§ 21).

§ 40 až 42

zrušeny zákonem č. 320/2001 Sb.

§ 43
Jsou-li prostředky ze zahraničí
poskytovány prostřednictvím státního rozpočtu, postupuje se při jejich finanční
kontrole podle zvláštního právního předpisu.22)

HLAVA XII

PORUŠENÍ ROZPOČTOVÉ KÁZNĚ

§ 44
(1)
Porušením rozpočtové kázně je

a)

neoprávněné použití peněžních prostředků státního rozpočtu a jiných
peněžních prostředků státu,

b)

neoprávněné použití nebo zadržení peněžních prostředků poskytnutých ze
státního rozpočtu, státního fondu, Národního fondu nebo státních finančních
aktiv jejich příjemcem,

c)

neprovedení odvodu příspěvkovou organizací podle § 53 odst. 6,

d)

neuložení odvodu zřizovatelem podle § 54 odst. 3,

e)

neprovedení odvodu stanoveného zřizovatelem příspěvkové organizaci podle §
54 odst. 3,

f)

porušení ustanovení § 45 odst. 2 organizační složkou státu,

g)

neprovedení odvodu podle § 45 odst. 10 a § 52 odst. 4.

(2) Pro účely postihu za neoprávněné
použití peněžních prostředků státního rozpočtu a poskytnutých ze státního
rozpočtu a nakládání s odvody za toto neoprávněné použití se peněžní prostředky
státního rozpočtu a poskytnuté ze státního rozpočtu člení na

a)

prostředky státního rozpočtu kryté prostředky z rozpočtu Evropské unie
kromě prostředků krytých z Národního fondu,

b)

prostředky poskytnuté ze státního rozpočtu kryté prostředky z rozpočtu
Evropské unie kromě prostředků krytých z Národního fondu,

c)

prostředky státního rozpočtu kryté prostředky z Národního fondu,

d)

prostředky poskytnuté ze státního rozpočtu kryté prostředky z Národního
fondu,

e)

prostředky státního rozpočtu na předfinancování výdajů, které mají být
kryty prostředky z rozpočtu Evropské unie,

f)

prostředky poskytnuté ze státního rozpočtu na předfinancování výdajů,
které mají být kryty prostředky z rozpočtu Evropské unie,

g)

ostatní prostředky státního rozpočtu,

h)

ostatní prostředky poskytnuté ze státního rozpočtu.

(3) Peněžními prostředky

a)

podle odstavce 2 písm. a), c) a e) se rozumějí peněžní prostředky státního
rozpočtu označené za takové organizační složkou státu, která je ve svém
rozpočtu výdajů rozpočtuje,

b)

podle odstavce 2 písm. b), d) a f) se rozumějí peněžní prostředky vydané
organizační složkou státu, která je za takové označí,

c)

podle odstavce 2 písm. g) se rozumějí peněžní prostředky státního rozpočtu
jiné než podle odstavce 2 písm. a), c) a e),

d)

podle odstavce 2 písm. h) se rozumějí peněžní prostředky poskytnuté ze
státního rozpočtu jiné než podle odstavce 2 písm. b), d) a
f).

(4)
Organizační složka státu označí za peněžní prostředky

a)

podle odstavce 2 písm. a) peněžní prostředky rozpočtované v jejím rozpočtu
výdajů ve výši, v níž obdržela na svůj příjmový účet státního rozpočtu peněžní
prostředky z rozpočtu Evropské unie kromě prostředků z Národního fondu, které
jsou právem Evropských společenství určeny na její určité výdaje, nebo ve
výši, již jí oznámil správce kapitoly,

b)

podle odstavce 2 písm. b) peněžní prostředky podle písmene a), které
poskytla,

c)

podle odstavce 2 písm. c) peněžní prostředky rozpočtované v jejím rozpočtu
výdajů ve výši, v níž obdržela na svůj příjmový účet státního rozpočtu peněžní
prostředky z Národního fondu, nebo ve výši, již jí oznámil správce
kapitoly,

d)

podle odstavce 2 písm. d) peněžní prostředky podle písmene c), které
poskytla,

e)

podle odstavce 2 písm. e) peněžní prostředky ve výši, v níž má podle
právního aktu Evropských společenství obdržet na svůj příjmový účet státního
rozpočtu peněžní prostředky z rozpočtu Evropské unie, které jsou právem
Evropských společenství určeny jako náhrada jejích určitých výdajů, nebo ve
výši, již jí oznámil správce kapitoly,

f)

podle odstavce 2 písm. f) peněžní prostředky podle písmene e), které
poskytla.

(5)
Správce kapitoly oznámí organizační složce státu, že část peněžních prostředků
rozpočtovaných v jejím rozpočtu výdajů jsou peněžní prostředky

a)

podle odstavce 2 písm. a), a výši této části, jestliže obdržel na svůj
příjmový účet státního rozpočtu peněžní prostředky z rozpočtu Evropské unie
kromě prostředků z Národního fondu, které jsou právem Evropských společenství
nebo jeho rozhodnutím určeny na určité výdaje této organizační složky
státu,

b)

podle odstavce 2 písm. c), a výši této části, jestliže obdržel na svůj
příjmový účet státního rozpočtu peněžní prostředky z Národního fondu, které
jsou právem Evropských společenství nebo jeho rozhodnutím určeny na určité
výdaje této organizační složky státu,

c)

podle odstavce 2 písm. e), a výši této části, jestliže má podle dohody s
Evropskými společenstvími nebo jiných právních aktů obdržet na svůj příjmový
účet státního rozpočtu peněžní prostředky z rozpočtu Evropské unie, které jsou
právem Evropských společenství nebo jeho rozhodnutím určeny na určité výdaje
této organizační složky státu.

(6) Organizační složka státu, která
poskytuje dotaci nebo návratnou finanční výpomoc podle § 14 na výdaje, které
mají být zcela nebo zčásti financovány peněžními prostředky podle odstavce 2
písm. b), d) nebo f), uvede v rozhodnutí na základě předpisů Evropských
společenství, kolik tyto peněžní prostředky činí [§ 14 odst. 3 písm.
h)].

§ 44a
(1)
Organizační složka státu, která porušila rozpočtovou kázeň, je povinna provést
prostřednictvím místně příslušného finančního úřadu odvod za porušení rozpočtové
kázně do

a)

státního rozpočtu, jestliže porušila rozpočtovou kázeň

1.

podle § 44 odst. 1 písm. a) tím, že neoprávněně použila peněžní
prostředky státního rozpočtu podle § 44 odst. 2 písm. g),

2.

podle § 44 odst. 1 písm. a) tím, že neoprávněně použila peněžní
prostředky svých mimorozpočtových fondů,

3.

podle § 44 odst. 1 písm. c) až g),

b)

státního fondu, jestliže porušila rozpočtovou kázeň podle § 44 odst. 1
písm. b) tím, že neoprávněně použila nebo zadržela peněžní prostředky
poskytnuté ze státního fondu,23)

c)

státních finančních aktiv, jestliže porušila rozpočtovou kázeň podle § 44
odst. 1 písm. a) tím, že neoprávněně použila peněžní prostředky státních
finančních aktiv, nebo jestliže porušila rozpočtovou kázeň podle § 44 odst. 1
písm. b) tím, že neoprávněně použila nebo zadržela peněžní prostředky
poskytnuté ze státních finančních aktiv,

d)

Národního fondu, jestliže porušila rozpočtovou kázeň podle § 44 odst. 1
písm. b) tím, že neoprávněně použila nebo zadržela peněžní prostředky podle §
44 odst. 2 písm. c) nebo e),

e)

svého rezervního fondu, jestliže porušila rozpočtovou kázeň podle § 44
odst. 1 písm. a) tím, že neoprávněně použila peněžní prostředky státního
rozpočtu podle § 44 odst. 2 písm. a).

(2) Příspěvková organizace, která
porušila rozpočtovou kázeň podle § 44 odst. 1 písm. a) nebo c), je povinna
provést prostřednictvím místně příslušného finančního úřadu odvod za porušení
rozpočtové kázně do státního rozpočtu.

(3) Fyzická osoba nebo právnická
osoba jiná než stát, která porušila rozpočtovou kázeň, je povinna provést
prostřednictvím místně příslušného finančního úřadu odvod za porušení rozpočtové
kázně do

a)

státního rozpočtu, jestliže porušila rozpočtovou kázeň podle § 44 odst. 1
písm. b) tím, že neoprávněně použila nebo zadržela peněžní prostředky podle §
44 odst. 2 písm. h),

b)

státního fondu, jestliže není státním fondem a porušila rozpočtovou kázeň
podle § 44 odst. 1 písm. b) tím, že neoprávněně použila nebo zadržela peněžní
prostředky poskytnuté z tohoto státního fondu,

c)

státních finančních aktiv, jestliže porušila rozpočtovou kázeň podle § 44
odst. 1 písm. b) tím, že neoprávněně použila nebo zadržela peněžní prostředky
poskytnuté ze státních finančních aktiv,

d)

Národního fondu, jestliže porušila rozpočtovou kázeň podle § 44 odst. 1
písm. b) tím, že neoprávněně použila nebo zadržela peněžní prostředky
poskytnuté z Národního fondu, nebo tím, že neoprávněně použila nebo zadržela
peněžní prostředky podle § 44 odst. 2 písm. d) nebo f),

e)

rezervního fondu organizační složky státu, která jí poskytla dotaci nebo
návratnou finanční výpomoc, jestliže porušila rozpočtovou kázeň podle § 44
odst. 1 písm. b) tím, že neoprávněně použila nebo zadržela peněžní prostředky
podle § 44 odst. 2 písm. b).

(4) Odvod za porušení rozpočtové
kázně činí

a)

v případě neoprávněného použití prostředků dotace neobsahující prostředky
od Evropské unie, jímž bylo výhradně nesplnění podmínek, které byly v
rozhodnutí o dotaci vyčleněny jako méně závažné (§ 14 odst. 5), 5 % z celkové
částky dotace; totéž platí v případě neoprávněného použití prostředků takové
dotace, jímž byla výhradně nesplnění stanovených podmínek, která byla uvedena
v rozhodnutí o dotaci rovněž jako méně závažná (§ 14 odst. 5),

b)

v případě neoprávněného použití prostředků dotace obsahující prostředky od
Evropské unie, v rozhodnutí o níž byly uvedeny jedna nebo více částek procent
(§ 14 odst. 6), toto procento z celkové částky dotace v každém jednotlivém
případě uvedeném v rozhodnutí; při neoprávněném použití prostředků dotace,
kterým je nesplnění více podmínek, z nichž u každé je v rozhodnutí uvedena
procentní částka, nebo kterým je více nesplnění podmínek, z nichž u každého je
v rozhodnutí uvedena procentní částka, se procentní částky sčítají, avšak
odvod za porušení rozpočtové kázně nemůže být vyšší než celková částka
dotace,

c)

v ostatních případech částku, v jaké byla porušena rozpočtová
kázeň.

(5) Do
plnění povinnosti provést odvod za porušení rozpočtové kázně, kterým je
neoprávněné použití prostředků návratné finanční výpomoci, se započítávají i
splátky této výpomoci uskutečněné ode dne porušení rozpočtové kázně.

(6) Při neoprávněném použití
prostředků dotace nebo návratné finanční výpomoci, jejíž součástí byly
prostředky podle § 44 odst. 2 písm. b), d) nebo f), nebo při zadržení takové
návratné finanční výpomoci se odvod za porušení rozpočtové kázně rozdělí na
odvod pro státní rozpočet a odvod pro rezervní fond organizační složky státu,
která dotaci nebo návratnou finanční výpomoc poskytla, nebo pro Národní fond ve
stejném poměru, v jakém tato dotace nebo návratná finanční výpomoc byla z těchto
prostředků složena [§ 14 odst. 3 písm. h) a § 44 odst. 6]. Obdržel-li porušitel
rozpočtové kázně na stejný účel více dotací nebo návratných finančních výpomocí,
počítá se tento poměr z celkové částky, a to ke dni neoprávněného
použití.

(7) Za prodlení
s odvodem za porušení rozpočtové kázně podle odstavce 4 písm. b) a c) je
porušitel rozpočtové kázně povinen zaplatit penále ve výši 1 promile z částky
odvodu za každý den prodlení, nejvýše však do výše tohoto odvodu. Penále se
počítá ode dne následujícího po dni, kdy došlo k porušení rozpočtové kázně, do
dne, kdy byly prostředky odvedeny nebo u návratných finančních výpomocí vráceny.
Příjemce penále je stejný jako příjemce odvodu s výjimkou případů, kdy příjemcem
odvodu je Národní fond. V těchto případech je příjemcem penále státní rozpočet
[§ 6 odst. 1 písm. n)]. Penále, které v jednotlivých případech nepřesáhne 500
Kč, se nevyměří.

(8)
Správu odvodů za porušení rozpočtové kázně a penále vykonávají územní finanční
orgány24) podle zvláštního právního předpisu.24a) Odvod a
penále lze vyměřit do deseti let od 1. ledna roku následujícího po roce, v němž
došlo k porušení rozpočtové kázně.

(9) Prominutí nebo částečné
prominutí povinnosti odvodu za porušení rozpočtové kázně podle odstavce 4 písm.
a) může povolit místně příslušné finanční ředitelství. Prominutí nebo částečné
prominutí povinnosti odvodu za porušení rozpočtové kázně podle odstavce 4 písm.
c) nebo penále může povolit ministerstvo s výjimkou odvodu neoprávněně použitých
nebo zadržených peněžních prostředků podle § 44 odst. 2 písm. a) až f) a penále
za prodlení s ním a s výjimkou odvodu neoprávněně použitých nebo zadržených
peněžních prostředků poskytnutých z Národního fondu a penále za prodlení s
ním.

(10) O prominutí
nebo částečné prominutí odvodu za porušení rozpočtové kázně nebo penále může
požádat fyzická osoba, právnická osoba nebo organizační složka státu, která se
porušení rozpočtové kázně dopustila. Finančnímu ředitelství nebo ministerstvu se
žádost podává prostřednictvím územního finančního orgánu, který tento odvod nebo
penále uložil.

HLAVA XIII

HOSPODAŘENÍ ORGANIZAČNÍCH SLOŽEK
STÁTU A PŘÍSPĚVKOVÝCH
ORGANIZACÍ

Díl 1

Hospodaření organizačních složek státu

§ 45
(1)
Organizační složka státu hospodaří s prostředky státního rozpočtu, které jí
stanoví správce kapitoly v rámci rozpočtu kapitoly, pokud zvláštní právní
předpis nestanoví jinak, minimálně v rozsahu členění závazných ukazatelů daných
zákonem o státním rozpočtu. Její příjmy jsou příjmy státního rozpočtu a výdaje
jsou výdaji státního rozpočtu, nestanoví-li tento zákon jinak. Rozpočet
organizační složky státu může zahrnovat pouze příjmy a výdaje související s
činnostmi vymezenými ve zřizovací listině, případně stanovenými jí zákonem,
kterým byla zřízena.

(2)
Organizační složka státu je povinna dbát, aby dosahovala příjmů stanovených
rozpočtem a plnila určené úkoly nejhospodárnějším způsobem. Prostředky, kterými
disponuje, může používat na krytí nezbytných potřeb a na opatření zakládající se
na právních předpisech. Prostředky může čerpat jen do výše závazných ukazatelů
stanovených jí zákonem o státním rozpočtu nebo správcem kapitoly v rámci
rozpočtu kapitoly a v souladu s věcným plněním, nestanoví-li tento zákon jinak
(§ 24, 25 a 47).

(3)
Organizační složka státu dále hospodaří s mimorozpočtovými zdroji, kterými jsou
prostředky fondů organizační složky státu, zisk získaný hospodářskou činností
vykonávanou na základě zvláštního zákona, peněžité dary a prostředky poskytnuté
ze zahraničí podle jejich vymezení na základě právního aktu, kterým byly
poskytnuty. Mimorozpočtové zdroje se používají prostřednictvím rozpočtu.
Prostředky fondu kulturních a sociálních potřeb se s výjimkou prostředků
určených na financování reprodukce dlouhodobého hmotného majetku používají
přímo.

(4) Organizační
složka státu sestavuje rozpočet příjmů a výdajů v členění podle rozpočtové
skladby. Veškeré rozpočtové příjmy dosažené v rámci svého hospodaření
soustřeďuje na příslušném příjmovém rozpočtovém účtu a uhrazuje všechny
rozpočtové výdaje z příslušných výdajových rozpočtových účtů. Zůstatky těchto
účtů Česká národní banka (§ 33 odst. 3) převede vždy ke dni 31. prosince na
příslušný účet ve státních finančních aktivech.

(5) Organizační složky státu dále
zřizují účty fondů tvořených podle tohoto zákona, účet cizích prostředků, účet
sdružených prostředků, účty pro vnitřní organizační jednotky, o kterých vedoucí
organizační složky státu rozhodl, že hospodaří se zálohou, a účty, o kterých to
stanoví zvláštní právní předpis nebo z povahy příjmů a výdajů dané právním
předpisem vyplývá, že nejsou součástí příjmů nebo výdajů státního
rozpočtu.25)

(6) Ministerstvo zřizuje účet, na
kterém soustřeďuje, stanoví-li tak zvláštní zákon, peněžní prostředky utržené za
prodej státních dluhopisů a z kterého přímo hradí ztrátu České konsolidační
agentury.

(7)
Organizační složky státu mohou po předchozím souhlasu ministerstva zřizovat u
bank účty, ze kterých lze uskutečňovat výdaje související s pracovní cestou
prostřednictvím platebních karet při pracovních cestách.

(8) Zůstatky na účtech podle
odstavce 5 koncem roku nepropadají. Úroky z těchto účtů jsou příjmem státního
rozpočtu a úhrady za bankovní služby jsou výdajem státního rozpočtu, s výjimkou
účtů rezervních fondů organizačních složek státu uvedených v § 33 odst. 3, pokud
tento zákon nestanoví jinak.

(9) Účet cizích prostředků se
zřizuje pro oddělené uložení cizích peněžních prostředků, zejména pro omylem
došlé peněžní prostředky, mzdy pracovníků organizační složky státu a s nimi
související výdaje za měsíc prosinec, vyplácené v lednu následujícího roku,
prostředky, které správci kapitol soustřeďují v rámci finančního vypořádání od
příjemců prostředků poskytnutých ze státního rozpočtu, příspěvky účastníků
konferencí, které byly složeny v běžném rozpočtovém roce na konference pořádané
začátkem následujícího roku, peněžní částky pacientů a chovanců v léčebných a
jiných ústavech a pro prostředky kulturních fondů obyvatel ústavů sociální
péče.

(10) Soustřeďovat
příjmy na jiných účtech a uhrazovat výdaje z jiných účtů může organizační složka
státu jen v případech stanovených tímto zákonem. Příjmy státního rozpočtu
soustředěné na jiných než příjmových rozpočtových účtech je organizační složka
státu povinna do 3 pracovních dnů po připsání částky na její účet odvést do
státního rozpočtu, pokud tento zákon nestanoví jinak.

(11) Organizační složka státu je
oprávněna překročit závazné ukazatele výdajů státního rozpočtu podle jejich
vymezení o příjmy podle zákona č. 133/1985 Sb., ve znění pozdějších předpisů, s
výjimkou vybraných pokut, a o prostředky přijaté z rozpočtu územního
samosprávného celku, od jiné právnické osoby nebo od fyzické osoby pro účely
požární ochrany, integrovaného záchranného systému a ochrany obyvatel prováděné
organizačními složkami státu zřízenými zákonem č. 238/2000 Sb. na základě
právního aktu, kterým byly poskytnuty.

(12) Ministerstvo zřídí účet u České
národní banky, na který budou převáděny peněžní prostředky určené jako vlastní
zdroje Evropských společenství.25a)

§ 46
(1)
Organizační složka státu může hradit z rozpočtu běžného roku jen ty výdaje,
které se hospodářsky týkají tohoto roku a které Česká národní banka provede
nejpozději do 31. prosince. Výdaje, které Česká národní banka nejpozději k
tomuto dni neprovede, zatěžují rozpočet organizační složky následujícího roku, i
když se hospodářsky týkají běžného roku.

(2) Organizační složka státu převede
do 31. prosince běžného roku

a)

prostředky na výplatu mezd za měsíc prosinec včetně výdajů s nimi
souvisejících a včetně cestovného vypláceného současně se mzdou na účet cizích
prostředků. Za výdaje související s výplatou mezd se považují pojistné na
sociální zabezpečení a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti, pojistné na
veřejné zdravotní pojištění a příděl do fondu kulturních a sociálních potřeb.
Případně nevyčerpané prostředky převede organizační složka státu z účtu cizích
prostředků na svůj příjmový účet v den výplatního termínu mezd za měsíc
prosinec,

b)

úspory rozpočtových prostředků podle § 47.

§ 47
Organizační složka státu může na
konci roku převést ze státního rozpočtu do svého rezervního fondu částku ve výši
rozdílu mezi svým rozpočtem výdajů upraveným o provedená rozpočtová opatření
podle § 23 písm. a), sníženým o vázané prostředky státního rozpočtu podle § 23
písm. c) a zvýšeným o částky, o které bylo organizační složce státu povoleno
překročení rozpočtu výdajů podle § 23 písm. b), a svými skutečnými rozpočtovými
výdaji uskutečněnými za celý rok. To neplatí pro výdaje kapitol Všeobecná
pokladní správa a Státní dluh. Ustanovení § 46 odst. 2 písm. a) není tímto
ustanovením dotčeno.

§ 48
(1)
Organizační složka státu tvoří tyto peněžní fondy:

a)

rezervní fond,

b)

fond kulturních a sociálních potřeb.

(2) Zdrojem rezervního fondu
jsou

a)

prostředky poskytnuté ze zahraničí a peněžní dary,

b)

odvody neoprávněně použitých nebo zadržených peněžních prostředků podle §
44 odst. 2 písm. a) a b) a penále za prodlení s nimi,

c)

příjmy z prodeje majetku, který organizační složka státu nabyla darem nebo
děděním,

d)

u Ministerstva obrany příjmy z prodeje majetku státu, s kterým je
příslušné hospodařit toto ministerstvo,

e)

prostředky převedené podle § 47.

(3) Organizační složka státu člení
prostředky v rezervním fondu podle původu, a to na

a)

prostředky poskytnuté ze zahraničí a peněžní dary, a to dále na

1.

prostředky, které jí byly poskytnuty na určitý účel, a to podle těchto
účelů,

2.

prostředky, které jí byly poskytnuty bez uvedení účelu,

b)

odvody neoprávněně použitých nebo zadržených peněžních prostředků podle §
44 odst. 2 písm. a) a b) a penále za prodlení s nimi; tyto odvody a penále
dále člení podle původních účelů; původním účelem se rozumí účel, na který
organizační složka státu určila dotace nebo návratné finanční výpomoci, při
jejichž používání jejich příjemci porušili rozpočtovou kázeň a za to do jejího
rezervního fondu tyto odvody provedli a tato penále zaplatili,

c)

příjmy z prodeje majetku, který pro Českou republiku nabyla organizační
složka státu darem nebo děděním,

d)

příjmy z prodeje majetku, se kterým bylo příslušné hospodařit Ministerstvo
obrany,

e)

prostředky převedené podle § 47; tyto prostředky dále člení podle toho, na
co byly před převedením rozpočtovány, na

1.

prostředky určené na financování programů (§ 13 odst. 3) a zároveň na
financování programů nebo projektů spolufinancovaných z rozpočtu Evropské
unie,

2.

prostředky určené na financování programů (§ 13 odst. 3) s výjimkou
prostředků podle bodu 1,

3.

prostředky určené na financování programů nebo projektů
spolufinancovaných z rozpočtu Evropské unie s výjimkou prostředků podle bodu
1,

4.

sociální dávky,

5.

prostředky určené na úhrady škod způsobených pojistnými
událostmi,

6.

ostatní.

(4) Prostředky rezervního fondu
používá organizační složka státu tak, že

a)

prostředky podle odstavce 3 písm. a), které jí byly poskytnuty na určitý
účel, používá na tento účel a prostředky, které jí byly poskytnuty bez uvedení
účelu, používá na výdaje na rozpočtem nezajištěné provozní potřeby a na
výdaje, které v mimořádných případech povolí vláda,

b)

prostředky podle odstavce 3 písm. b) používá na dotace a návratné finanční
výpomoci na původní účely,

c)

prostředky podle odstavce 3 písm. c) používá na výdaje na reprodukci
majetku,

d)

prostředky podle odstavce 3 písm. d) používá Ministerstvo obrany na výdaje
na reprodukci majetku,

e)

prostředky podle odstavce 3 písm. e) bodů 1 až 5 na tytéž účely a tytéž
programy a projekty a prostředky podle odstavce 3 písm. e) bodu 6 na výdaje na
rozpočtem nezajištěné provozní potřeby a na výdaje, které v mimořádných
případech povolí vláda.

(5) Odstavcem 4 nejsou dotčeny
zvláštní právní předpisy, které výdaje organizačních složek státu
omezují.25b)

(6) Prostředky rezervního fondu
určené na financování programů a na financování programů nebo projektů
spolufinancovaných z rozpočtu Evropské unie, které na tyto programy a projekty
nebyly použity podle odstavce 4 písm. e), organizační složka státu vrátí
nejpozději ve lhůtách finančního vypořádání se státním rozpočtem za rok, v
kterém byl program nebo projekt ukončen.

(7) Fond kulturních a sociálních
potřeb je tvořen základním přídělem z rozpočtu organizační složky státu z
ročního objemu nákladů zúčtovaných na platy a náhrady platů, popřípadě na mzdy a
náhrady mzdy a odměny za pracovní pohotovost, na odměny a ostatní plnění za
práci vykonávanou v rámci odborného výcviku na produktivních činnostech žákům
učilišť a na stipendia interním vědeckým aspirantům a zaměstnancům na studijních
pobytech. Fond kulturních a sociálních potřeb je naplňován zálohově z roční
plánované výše v souladu s jeho schváleným rozpočtem. Vyúčtování skutečného
základního přídělu se provede v rámci účetní závěrky. Je tvořen k zabezpečování
kulturních, sociálních a dalších potřeb a je určen zaměstnancům v pracovním
poměru k zaměstnavateli, příslušníkům ve služebním poměru, soudcům, žákům
středních odborných učilišť a učilišť, interním vědeckým aspirantům, důchodcům,
kteří při prvém odchodu do starobního nebo plného invalidního důchodu pracovali
u zaměstnavatele, případně rodinným příslušníkům zaměstnanců a jiným právnickým
nebo fyzickým osobám. Další příjmy, výši tvorby a hospodaření s fondem
kulturních a sociálních potřeb stanoví ministerstvo vyhláškou.

§ 49
(1)
Organizační složka státu není, pokud tento zákon nestanoví jinak, oprávněna
přijímat ani poskytovat úvěry, přijímat půjčky, vystavovat směnky ani je
přijímat. Půjčky může poskytovat pouze z fondu kulturních a sociálních potřeb
nebo na základě zvláštního právního předpisu.26)

(2) Organizační složka státu může
poskytovat dodavatelům zálohy nejvýše na období jednoho čtvrtletí, a to v
závislosti na věcném plnění dodávek výrobků a služeb. Ke konci běžného
rozpočtového roku musí být zálohy vyúčtovány, a pokud výše zálohy přesahují výši
měsíčního plnění, musí být vráceny do rozpočtu. Vyúčtování ke konci rozpočtového
roku nemusí být provedeno u záloh za dodávky elektřiny, plynu, vody, tepla, u
záloh na pohonné hmoty poskytovaných prostřednictvím platebních karet, u záloh
poskytovaných ke splnění povinnosti uložené zvláštním právním
předpisem26a) a u předplatného novin a časopisů. Při financování
potřeb programů je výše záloh stanovena správcem rozpočtové
kapitoly.

(3) Z rozpočtu
běžného roku kapitoly Ministerstvo práce a sociálních věcí lze poskytnout České
poště zálohu na výplatu důchodů v prvních lednových dnech roku
následujícího.

(4)
Organizační složka státu hradí odvod za porušení rozpočtové kázně a penále ze
svého rozpočtu, a pokud jde o porušení pravidel hospodaření s fondem kulturních
a sociálních potřeb, z tohoto fondu.

(5) Organizační složka státu
poskytuje peněžní dary pouze z fondu kulturních a sociálních potřeb, pokud tento
zákon nestanoví jinak.

(6) Organizační složka státu může
vynakládat peněžní prostředky na peněžní a věcná ocenění pouze v případě,
stanoví-li tak právní předpis.

(7) Organizační složka státu může
kompenzovat výdaje přijatými příjmy, jen jde-li o

a)

prostředky poskytnuté z rozpočtu a v tomtéž rozpočtovém roce do rozpočtu
vrácené,

b)

dodatečnou náhradu dříve vynaložených výdajů v tomtéž rozpočtovém roce,
kterou jsou nahrazeny organizační složce státu výdaje, které organizační
složka státu zaplatila z provozně technických důvodů, zejména úhradu
telefonních poplatků, elektřiny, vodného a stočného,

c)

náhradu mezd za práci prováděnou zaměstnanci organizační složky pro jinou
organizační složku nebo jiný subjekt.

(8) Kompenzovat lze jen konkrétní
podle rozpočtové skladby přesně identifikovaný výdaj, jehož úhrada vyplývá ze
smluvních vztahů.

(9)
Kompenzovat nelze výdaje, které organizační složka státu vynaložila při
poskytování služeb, které jsou předmětem činnosti, pro kterou byla zřízena,
pokud zvláštní právní předpis nestanoví jinak.

(10) Organizační složka státu může
za své zaměstnance hradit část příspěvku na penzijní připojištění12a)
a část pojistného na soukromé životní pojištění12b), které hradí
zaměstnavatel pojišťovně na základě pojistné smlouvy uzavřené mezi zaměstnancem
jako pojistníkem a pojišťovnou pouze z fondu kulturních a sociálních potřeb.
Podmínky úhrady pojistného a jeho výši upraví vyhláška o fondu kulturních a
sociálních potřeb.

§ 50
(1)
Organizační složka státu financuje reprodukci majetku ze svého rozpočtu v rámci
stanovených závazných ukazatelů financování programů.

(2) Organizační složka státu může k
posílení prostředků podle odstavce 1 použít prostředky fondu kulturních a
sociálních potřeb, prostředky rezervního fondu a prostředky přijaté od
právnických a fyzických osob, pokud jsou poskytnuté na reprodukci majetku. Tyto
prostředky převede organizační složka státu na zvláštní příjmový účet zřízený
pro správce kapitoly a o výši převedených prostředků jí zvýší správce kapitoly
limit výdajů na financování reprodukce majetku. Správce kapitoly vrátí nepoužitý
zůstatek takto převedených prostředků nejpozději do 31. prosince běžného
rozpočtového roku na účet, ze kterého byly tyto prostředky
poukázány.

§ 51

Zúčtování příjmů ve prospěch státního rozpočtu
(1) Ve prospěch státního rozpočtu na
běžný rozpočtový rok se zúčtují jen platby, které Česká národní banka obdrží
nejpozději do 31. prosince běžného rozpočtového roku.

(2) Organizační složka státu složí
příjmy přijaté v hotovosti tak, aby nejpozději do 31. prosince běžného
rozpočtového roku byly připsány na její příjmový rozpočtový účet.

(3) Nedoplatky z minulého roku a z
let dřívějších přijaté po 1. lednu běžného rozpočtového roku jsou rozpočtovým
příjmem běžného rozpočtového roku. Totéž platí, i když půjde o náhradu
rozpočtového výdaje z minulého roku.

§ 52
(1)
Vedoucí organizační složky státu je oprávněn určit vnitřní organizační jednotky
organizační složky státu, kterým se poskytuje záloha na financování jejich
provozních činností z rozpočtu. Zálohy se poskytují na období jednoho měsíce v
hotovosti nebo na běžné účty u bank nebo, působí-li tyto jednotky v cizině,
zahraničních bank.

(2)
Vnitřní organizační jednotky jsou povinny zálohu vyúčtovat po ukončení období,
na něž je záloha poskytnuta, nejpozději k 31. prosinci rozpočtového roku, pokud
zvláštní zákon nestanoví jinak. K tomuto dni vrátí organizační složce státu
nevyčerpané zálohy poskytnuté podle odstavce 1.

(3) Vedoucí, který určil vnitřní
organizační jednotky hospodařící se zálohou, musí též určit zaměstnance, kteří
odpovídají za hospodaření, vedení pokladní služby a účetnictví, a uzavřít s
těmito zaměstnanci písemné dohody o hmotné odpovědnosti podle zvláštního
právního předpisu.27)

(4) Vnitřní organizační jednotka,
která vybírá jiné rozpočtové příjmy, než jsou výnosy daní, cel, pojistného na
sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, je povinna je
odvést na příjmový účet zřízený pro organizační složku státu nejpozději koncem
každého měsíce. Vedoucí organizační složky státu může nařídit odvod i v kratších
lhůtách, a to stanovením termínu nebo stanovením částky, při jejímž dosažení
musí být příjmy odvedeny.

(5) Jestliže je vnitřní organizační
jednotka oprávněna vybírat příjmy státního rozpočtu, nesmí z nich hradit
výdaje.

Díl 2

Hospodaření příspěvkových organizací

§ 53
(1)
Příspěvková organizace hospodaří s peněžními prostředky získanými hlavní
činností a s peněžními prostředky přijatými ze státního rozpočtu pouze v rámci
finančních vztahů stanovených zřizovatelem. Dále příspěvková organizace
hospodaří s prostředky svých fondů, s prostředky získanými jinou činností, s
peněžitými dary od fyzických a právnických osob, s peněžními prostředky
poskytnutými ze zahraničí a s peněžními prostředky poskytnutými z rozpočtů
územních samosprávných celků a státních fondů, včetně prostředků poskytnutých
České republice z rozpočtu Evropské unie a přijatých příspěvkovými organizacemi
z Národního fondu. Hlavní činností je činnost vymezená zřizovateli příspěvkové
organizace zvláštním zákonem28) a vykonávaná příspěvkovou organizací.
V případě příspěvkové oranizace zřízené zvláštním zákonem je hlavní činností
činnost vymezená zvláštním zákonem.

(2) Hospodaření příspěvkové
organizace se řídí jejím rozpočtem, který po zahrnutí příspěvku ze státního
rozpočtu nebo stanovení odvodu do státního rozpočtu musí být sestaven jako
vyrovnaný. Rozpočet příspěvkové organizace může zahrnovat pouze náklady a výnosy
související jen s jí poskytovanými službami, které jsou předmětem její hlavní
činnosti.

(3) Při
sestavení rozpočtu nákladů a výnosů se použití prostředků rezervního fondu a
peněžních prostředků poskytnutých ze zahraničí v průběhu roku vždy
rozpočtuje.

(4)
Příspěvková organizace je povinna dbát, aby plnila určené úkoly
nejhospodárnějším způsobem a dodržela stanovené finančí vztahy ke státnímu
rozpočtu. Peněžní prostředky, kterými disponuje, může používat jen k účelům, na
které jsou určeny, a to na krytí nezbytných potřeb, na opatření zakládající se
na právních předpisech a na krytí opatření nutných k zabezpečení nerušeného
chodu organizace. Úhrady, ke kterým se příspěvková organizace zaváže v běžném
roce, nesmí překračovat její rozpočet na tento rok.

(5) Jestliže skutečná výše nákladů a
výnosů v průběhu rozpočtového roku neodpovídá jejich rozpočtované výši a je
předpoklad, že může být zhoršen rozpočtovaný hospodářský výsledek, je
příspěvková organizace povinna učinit opatření, která zajistí jeho
vyrovnání.

(6)
Příspěvková organizace je povinna do 10 pracovních dnů po připsání částky na
její účet odvést do státního rozpočtu příjmy z prodeje nemovitého majetku České
republiky, se kterým hospodaří, s výjimkou příjmů z prodeje nemovitého majetku,
který příspěvková organizace nabyla darem nebo děděním.

§ 54
(1)
Finanční vztahy stanovené zřizovatelem jsou

a)

příspěvek na provoz ze státního rozpočtu nebo odvod z provozu do státního
rozpočtu,

b)

individuální a systémové dotace na financování programů a akcí,

c)

návratná finanční výpomoc,

d)

odvod z odpisů.

(2) Příspěvek na provoz se stanoví v
případě, že rozpočtované náklady bez příspěvku ze státního rozpočtu překračují
rozpočtované výnosy. Odvod z provozu stanoví zřizovatel příspěvkové organizaci v
případě, že její rozpočtované výnosy překračují rozpočtované náklady. Výše
příspěvku na provoz nebo výše odvodu z provozu se stanoví jako rozdíl objemu
rozpočtovaných nákladů a výnosů hlavní činnosti. Výši příspěvku na provoz a jeho
čerpání behem roku může zřizovatel vázat na předem stanovené ukazatele, a to
zpravidla na jednotku výkonů zabezpečovaných příspěvkovou organizací. Pokud není
příspěvek vázán na jednotku výkonů, je organizace oprávněna čerpat příspěvek na
činnost do výše závazně stanovené zřizovatelem.

(3) Při významné změně podmínek, za
nichž byl stanoven finanční vztah ke státnímu rozpočtu, krátí zřizovatel
příspěvkové organizaci stanovený příspěvek nebo uloží nerozpočtovaný odvod z
provozu nebo může zvýšit stanovený příspěvek. Příspěvková organizace je povinna
takovouto změnu podmínek zřizovateli neprodleně oznámit. V případě stanovení
nerozpočtovaného odvodu z provozu stanoví zřizovatel termín splatnosti
odvodu.

(4) Návratnou
finanční výpomoc lze poskytnout v případě, že zřizovatel rozhodne o úhradě
zhoršeného hospodářského výsledku podle § 55 odst. 2 písm. c). Návratná finanční
výpomoc poskytnutá v případě, že zřizovatel rozhodne o úhradě zhoršeného
hospodářského výsledku podle § 55 odst. 2 písm. c), musí být vrácena do konce
rozpočtového roku, v němž měl být zhoršený hospodářský výsledek
uhrazen.

(5) Odvod
odpisů může zřizovatel stanovit

a)

jestliže nepočítá s dalším rozvojem činnosti příspěvkové organizace a
postupně omezuje její činnost,

b)

jestliže uvažuje o jejím zrušení,

c)

v případě, kdy objem odpisů výrazně převyšuje reálné potřeby příspěvkové
organizace v oblasti reprodukce dlouhodobého majetku; v tomto případě nesmí
celkový odvod odpisů převyšovat objem odpisů z nemovitého
majetku.

(6)
Odvody odpisů lze nařídit vždy pouze v běžném roce, a to do výše zdrojů v tomto
roce vytvořených.

§ 55
(1)
Hospodářský výsledek příspěvkové organizace je tvořen výsledkem hospodaření z
hlavní činnosti a ziskem vytvořeným v jiné činnosti po zdanění.

(2) Jestliže hospodaření příspěvkové
organizace za běžný rok skončí ztrátou po zahrnutí příspěvku (dále jen "zhoršený
hospodářský výsledek"), je zřizovatel povinen projednat s příspěvkovou
organizací zabezpečení jeho úhrady do konce následujícího rozpočtového roku.
Úhrada zhoršeného hospodářského výsledku se zajistí

a)

z rezervního fondu příspěvkové organizace,

b)

z rozpočtu kapitoly zřizovatele, není-li dostatek prostředků v rezervním
fondu příspěvkové organizace,

c)

ze zisku po zahrnutí příspěvku na provoz nebo odvodu z provozu (dále jen
"zlepšený hospodářský výsledek") příspěvkové organizace v následujícím
rozpočtovém roce, není-li dostatek prostředků ani v rozpočtu
kapitoly.

(3)
Není-li zhoršený hospodářský výsledek uhrazen ani ze zlepšeného hospodářského
výsledku příspěvkové organizace podle odstavce 2 písm. c), zruší zřizovatel
příspěvkovou organizaci do konce roku následujícího po roce, z jehož výsledku
hospodaření měl být uhrazen zhoršený hospodářský výsledek, pokud jej neuhradí z
rozpočtu kapitoly. Je-li to nezbytné, zajistí činnost doposud zajišťovanou
příspěvkovou organizací organizační složkou státu. K tomu není zapotřebí
souhlasu ministerstva.1)

(4) V případě, že hospodaření
příspěvkové organizace skončí zlepšeným hospodářským výsledkem, použije se
přednostně k úhradě jejího zhoršeného hospodářského výsledku podle odstavce 2
písm. c) a dále k úhradě zhoršeného hospodářského výsledku vzniklého před
nabytím účinnosti tohoto zákona.

(5) Ustanovení odstavců 2 a 3 se
nevztahují na příspěvkové organizace, které jsou financovány z veřejného
zdravotního pojištění, a na příspěvkové organizace zabezpečující specializované
úkony hygienické a protiepidemické, které jsou podkladem pro výkon státní
kontroly v ochraně veřejného zdraví.

§ 56
(1)
Příspěvková organizace tvoří tyto peněžní fondy:

a)

rezervní fond,

b)

fond reprodukce majetku,

c)

fond odměn,

d)

fond kulturních a sociálních potřeb.

(2) Příspěvková organizace může
rozdělovat do fondů zlepšený hospodářský výsledek, jen pokud byl uhrazen
případný zhoršený hospodářský výsledek předchozího roku, popřípadě let, a to
takto:

a)

do fondu odměn do výše 80 % zlepšeného hospodářského výsledku příspěvkové
organizace, nejvýše však do výše 20 % limitu prostředků na platy nebo
přípustného objemu prostředků na platy,

b)

do fondu reprodukce majetku do výše 25 % zlepšeného hospodářského výsledku
příspěvkové organizace,

c)

do rezervního fondu bez omezení.

(3) Tvorbu jednotlivých fondů podle
odstavce 2 provede příspěvková organizace na základě schválení výše zlepšeného
hospodářského výsledku zřizovatelem v roce následujícím po roce, kdy byl
zlepšený hospodářský výsledek vytvořen.

(4) Zůstatky fondů k 31. prosinci se
převádějí do následujícího rozpočtového roku.

§ 57
(1)
Rezervní fond se tvoří se zlepšeného hospodářského výsledku podle § 56 odst. 2
písm. c), z přijatých peněžních darů a z peněžních prostředků poskytnutých ze
zahraničí, pokud tento zákon nestanoví jinak.

(2) Prostředků rezervního fondu lze
použít

a)

k úhradě zhoršeného hospodářského výsledku,

b)

k úhradě sankcí,

c)

k úhradě zhoršených hospodářských výsledků vzniklých před nabytím
účinnosti tohoto zákona podle § 55 odst. 2,

d)

k doplnění fondu reprodukce majetku se souhlasem zřizovatele,

e)

k překlenutí časového nesouladu mezi výnosy a náklady.

(3) K úhradě potřeb nezajištěných
výnosy příspěvkové organizace nebo příspěvkem zřizovatele na provoz lze rezervní
fond použít v průběhu roku pouze v případě, že jeho použití bylo rozpočtováno. V
tomto případě se jeho použití účtuje do výnosů příspěvkové organizace.
Nespotřebovaná část rozpočtovaná na krytí potřeb a převedená do výnosů
příspěvkové organizace se vrátí před zpracováním roční účetní závěrky do
rezervního fondu.

(4)
Účelově určené peněžní dary a peněžní prostředky poskytnuté ze zahraničí se
použijí v souladu s jejich určením.

(5) Jestliže se zvýšil nebo snížil
stav majetku majícího povahu zásob, pohledávek a finančního
majetku28a) a alespoň 2 roky se podstatněji nemění, lze o částku
tohoto zvýšení nebo snížení zvýšit nebo snížit fond oběžných aktiv v účetních
pasivech a o tutéž částku v pasivech snížit nebo zvýšit rezervní
fond.

§ 58
(1)
Fond reprodukce majetku se tvoří

a)

z odpisů hmotného a nehmotného dlouhodobého majetku,16)

b)

z přídělu ze zlepšeného hospodářského výsledku,

c)

výnosy z prodeje dlouhodobého movitého hmotného a nehmotného
majetku,

d)

z darů a z výnosů povolených veřejných sbírek určených na pořízení a
technické zhodnocení hmotného a nehmotného dlouhodobého majetku,

e)

výnosy z prodeje nemovitého majetku, který příspěvková organizace nabyla
ve prospěch státu darem nebo děděním,

f)

prostředky poskytnutými ze zahraničí určenými účelově na pořízení a
technické zhodnocení hmotného a nehmotného dlouhodobého
majetku.

(2)
Prostředků fondu reprodukce majetku se používá

a)

na financování pořízení a technického zhodnocení hmotného a nehmotného
dlouhodobého majetku,

b)

jako doplňkového zdroje financování oprav a udržování hmotného a
nehmotného dlouhodobého i krátkodobého majetku a na pořízení hmotného a
nehmotného krátkodobého majetku,

c)

k úhradě úvěrů přijatých podle § 62 odst. 3.

(3) Prostředky fondu reprodukce
majetku použité pro financování oprav a údržby majetku podle odstavce 2 písm. b)
se účtují do výnosů příspěvkové organizace.

(4) Příspěvková organizace může při
bezúplatném převodu nemovitého majetku na organizační složku státu nebo
příspěvkovou organizaci převést současně z fondu reprodukce majetku prostředky
ve výši oprávek vytvořených k tomuto majetku.

§ 59
(1)
Fond odměn je tvořen přídělem ze zlepšeného hospodářského výsledku.

(2) Z fondu odměn se hradí
přednostně případné překročení prostředků na platy, jehož výše se zjišťuje podle
zvláštního právního předpisu.29)

§ 60
Fond
kulturních a sociálních potřeb je tvořen základním přídělem na vrub nákladů
příspěvkové organizace z ročního objemu nákladů zúčtovaných na platy a náhrady
platů, popřípadě na mzdy a náhrady mzdy a odměny za pracovní pohotovost, na
odměny a ostatní plnění za práci vykonávanou v rámci odborného výcviku na
produktivních činnostech žákům učilišť a na stipendia interním vědeckým
aspirantům a zaměstnancům na studijních pobytech. Fond kulturních a sociálních
potřeb je naplňován zálohově z roční plánované výše v souladu s jeho schváleným
rozpočtem. Vyúčtování skutečného základního přídělu se provede v rámci účetní
závěrky. Je tvořen k zabezpečování kulturních, sociálních a dalších potřeb a je
určen zaměstnancům v pracovním poměru k zaměstnavateli, příslušníkům ve
služebním poměru, soudcům, žákům středních odborných učilišť a učilišť, interním
vědeckým aspirantům, důchodcům, kteří při prvém odchodu do starobního nebo
plného invalidního důchodu pracovali u zaměstnavatele, případně rodinným
příslušníkům zaměstnanců a jiným právnickým nebo fyzickým osobám. Další příjmy,
výši tvorby a hospodaření s fondem kulturních a sociálních potřeb stanoví
ministerstvo vyhláškou.

§ 61
Příspěvkové organizace hradí odvod
za porušení rozpočtové kázně a penále

a)

z rezervního fondu; není-li v rezervním fondu dostatek prostředků, mohou
být odvod a penále uhrazeny na vrub nákladů hlavní činnosti,

b)

z příslušného fondu, jde-li o porušení pravidel hospodaření s tímto
fondem; není-li v příslušném fondu dostatek prostředků, mohou být odvod a
penále uhrazeny na vrub nákladů hlavní činnosti.

§ 62
(1)
Příspěvková organizace může poskytnout peněžní dary pouze z fondu kulturních a
sociálních potřeb.

(2)
Příspěvková organizace může vynakládat peněžní prostředky na peněžní a věcná
ocenění pouze v případě, že tak stanoví zvláštní právní předpis.

(3) Příspěvková organizace nesmí
přijímat ani poskytovat půjčky a úvěry a vystavovat směnky. Výjimku tvoří půjčky
poskytnuté z fondu kulturních a sociálních potřeb, dodavatelské úvěry na
financování programů, které mohou být přijaty pouze se souhlasem ministerstva, a
u zdravotnických zařízení úvěry, které mohou být přijaty na překlenutí dočasného
nedostatku peněžních prostředků, pokud je tento nedostatek způsoben opožděnými
úhradami zdravotnických výkonů od zdravotních pojišťoven.

(4) Příspěvková organizace může za
své zaměstnance hradit část příspěvku na penzijní připojištění12a) a
část pojistného na soukromé životní pojištění12b), které hradí
zaměstnavatel pojišťovně na základě pojistné smlouvy uzavřené mezi zaměstnancem
jako pojistníkem a pojišťovnou pouze z fondu kulturních a sociálních potřeb.
Podmínky úhrady pojistného a jeho výši upraví vyhláška o fondu kulturních a
sociálních potřeb.

§ 63
(1)
Jiná činnost musí být sledována odděleně od hlavní činnosti. Pokud příspěvková
organizace vykonává jinou činnost, musí být její předmět a rozsah doplněn do
zřizovací listiny před jejím započetím.

(2) Jestliže je hospodářským
výsledkem jiné činnosti k 30. září ztráta, je statutární orgán příspěvkové
organizace povinen zajistit, aby byla do konce rozpočtového roku vyrovnána, nebo
učinit opatření k ukončení jiné činnosti tak, aby v této činnosti nebylo
pokračováno po skončení rozpočtového roku.

Díl 3

Společná ustanovení pro hospodaření
organizačních složek státu a
příspěvkových organizací

§ 64
(1)
Jestliže organizační složka státu nebo příspěvková organizace vznikne ze zákona
a tento zákon nestanoví, kdo vůči ní plní funkci zřizovatele, plní tuto funkci
správce kapitoly, na jehož rozpočet je napojena finančními vztahy.

(2) Je-li k některé úhradě
organizační složky státu třeba souhlasu zřizovatele a potřeba úhrady vznikne
právě zřizovateli, je k souhlasu příslušný správce kapitoly, a je-li tímto
zřizovatelem správce kapitoly, je k souhlasu příslušné ministerstvo.

§ 65

Rozpočtové limity
(1) Rozpočtovým limitem se rozumí v
průběhu rozpočtového roku stanovená výše výdajů, do které je na základě oznámení
limitu výdajů bance možné čerpat peněžní prostředky z výdajových účtů státního
rozpočtu. Oznámení limitu výdajů na tiskopise schváleném bankou podepisuje a
opatří razítkem správce kapitoly a organizační složka státu, případně právnická
osoba mající oprávnění k čerpání prostředků. Pro manipulaci s tímto tiskopisem
platí podmínky banky. Změna limitu se provádí stejným způsobem.

(2) Správce kapitoly vystavuje
rozpočtové limity pro vlastní rozpočtové hospodaření, rozpočtové limity
organizačním složkám státu a příspěvkovým organizacím v jeho působnosti a dále
zvlášť limity pro čerpání výdajů na financování programů podle § 13 odst. 3
písm. c), d) a e) a zvlášť limity pro čerpání ostatních dotací a návratných
finančních výpomocí ze státního rozpočtu pro ostatní právnické osoby. Správce
kapitoly může své oprávnění vystavit rozpočtové limity organizačním složkám
státu a příspěvkovým organizacím přenést na organizační složku státu, která
ekonomicky zajišťuje jinou organizační složku státu nebo příspěvkovou
organizaci.

(3)
Organizační složce státu se vždy otevírají limity na čerpání prostředků

a)

na běžné výdaje mimo výdajů, na které se otevírají limity podle písmen b),
c) a d),

b)

na platy zaměstnanců, ostatní platby za provedenou práci a
pojistné,

c)

na individuálně posuzované výdaje podle § 13 odst. 3 písm. a) určené na
financování konkrétních akcí,

d)

na systémově určené výdaje podle § 13 odst. 3 písm. b) určené na
financování konkrétního programu.

(4) Příspěvkové organizaci se
otevírají limity

a)

na čerpání příspěvku zřizovatele na provoz organizace,

b)

na čerpání individuálních dotací podle § 13 odst. 3 písm. c) poskytnutých
na konkrétní akce,

c)

na čerpání systémových dotací podle § 13 odst. 3 písm. d) poskytnutých na
konkrétní akce,

d)

na čerpání návratných finančních výpomocí podle § 13 odst. 3 písm. e)
poskytnutých na konkrétní akce.

(5) Pro čerpání dávek sociálního
zabezpečení a pro čerpání výdajů z kapitoly Všeobecná pokladní správa se limity
neotevírají.

(6)
Ministerstvo může vystavit limity výdajů podle odstavců 2 až 4 samo, je-li to
třeba k zajištění pokladní rovnováhy státního rozpočtu nebo dojde-li v oboru
působnosti správce kapitoly k porušování právních předpisů.

(7) Rozpočtové limity se otevírají
zpravidla nejvýše na období jednoho čtvrtletí. Příspěvková organizace převádí
příspěvek na činnost na svůj účet do výše limitu stanoveného zřizovatelem.
Dotace poskytnuté na financování reprodukce majetku čerpá příspěvková organizace
přímou úhradou potřeb akce financované formou individuální dotace a okruhu
potřeb financovaných v rámci systémové dotace z příslušného rozpočtového
výdajového účtu.

(8)
Změna limitu výdajů se provádí i na povolené překročení rozpočtu výdajů a při
vázání prostředků státního rozpočtu.

(9) Limity pozbývají platnosti 31.
prosince běžného rozpočtového roku.

§ 66

Některé finanční vztahy organizačních složek státu
a příspěvkových
organizací

(1) Pokud zvláštní právní předpis
nestanoví jinak, organizační složky státu v působnosti jednoho správce kapitoly
si při plnění svého předmětu činnosti navzájem neposkytují peněžitá plnění. To
platí také pro organizační složku státu a jí zřízenou příspěvkovou
organizaci.

(2)
Organizační složky státu neposkytují náhrady za užívání nemovitosti, se kterou
hospodaří jiná organizační složka státu nebo příspěvková organizace.

§ 67

Poskytování záloh zaměstnancům
(1) Organizační složky státu a
příspěvkové organizace poskytují vlastním zaměstnancům v odůvodněných případech
na drobné a neodkladné výdaje vynakládané v zájmu organizační složky státu nebo
příspěvkové organizace v hotovosti zálohy k vyúčtování

a)

v předpokládané výši výdajů jako zálohy jednorázové, které musí být
vyúčtovány nejpozději do 10 pracovních dnů po splnění účelu, na který byly
poskytnuty, nebo

b)

ve výši odpovídající předpokládané měsíční potřebě jako zálohy stálé,
které musí být vyúčtovány nejpozději do 10 pracovních dnů po uplynutí
kalendářního měsíce.

(2) Zaměstnanci, jimž byly
jednorázové nebo stálé zálohy poskytnuty, musí vyúčtování předložit tak, aby
výdaje uskutečněné ze zálohy mohly být zahrnuty ještě do nákladů roku, v němž
byly zálohy poskytnuty; zaměstnanci organizačních složek státu musí zálohy
vyúčtovat tak, aby nepoužité prostředky nezatěžovaly rozpočet roku, v němž byly
zálohy poskytnuty.

(3)
Nelze-li uskutečnit výdaj, na který byla jednorázová záloha poskytnuta, musí
zaměstnanec vrátit zálohu nejpozději příští pracovní den po zjištění této
skutečnosti. Vydat zaměstnanci pro týž účel jednorázovou zálohu lze jen po
vyúčtování předchozí zálohy. Dodatečné zvýšení jednorázové zálohy se za další
zálohu nepovažuje.

(4)
Zálohy podle odstavce 1 lze poskytovat pouze zaměstnancům, se kterými
zaměstnavatel uzavřel písemnou dohodu o hmotné odpovědnosti podle zvláštního
právního předpisu.27)

(5) Odstavce 1 a 4 se nevztahují na
poskytování záloh na cestovní náhrady podle zvláštního právního
předpisu.30)

§ 68

Zařízení sloužící ke vzdělávání a ubytování
(1) Organizační složka státu nebo
příspěvková organizace hradí ve vlastních zařízeních sloužících ke vzdělávání a
ubytování

a)

pořízení a technické zhodnocení majetku,

b)

výdaje, případně náklady související s provozem těchto zařízení, včetně
údržby a oprav.

(2) Pokud se vlastní zařízení podle
odstavce 1 využívají i k rekreačním nebo sportovním účelům, hradí se poměrná
úhrada výdajů, případně nákladů podle odstavce 1 písm. b) pro tuto činnost z
fondu kulturních a sociálních potřeb.

(3) V ubytovacích zařízeních musí
úhrada za ubytování odpovídat výdajům a poměrné části odpisů, případně nákladům
souvisejícím s poskytovanou službou podle písmene b).

(4) Vlastnímu zaměstnanci může
organizační složka státu nebo příspěvková organizace uhradit částku až do výše
50 %, pokud zvláštní právní předpis nestanoví jinak.

§ 69

Stravování a stravovací služby
Závodní stravování zabezpečuje
organizační složka státu nebo příspěvková organizace ve vlastních zařízeních
závodního stravování nebo prostřednictvím jiné organizační složky státu,
právnické nebo fyzické osoby pro své zaměstnance, žáky středních odborných
učilišť nebo speciálních odborných učilišť, odborných učilišť a učilišť, pokud
není jejich stravování zajištěno podle zvláštních právních předpisů, žákům,
studentům a vědeckým aspirantům po dobu jejich činnosti v organizační složce
státu nebo příspěvkové organizaci, pokud není jejich stravování zajištěno podle
zvláštních právních předpisů. Organizační složka státu nebo příspěvková
organizace může v souladu s kolektivní smlouvou zabezpečit závodní stravování ve
vlastních stravovacích zařízeních též důchodcům, kteří v ní pracovali při
odchodu do důchodu, a zaměstnancům činným u organizační složky státu nebo
příspěvkové organizace na základě dohod o pracích konaných mimo pracovní poměr.
Organizační složka státu nebo příspěvková organizace může poskytnout závodní
stravování též občanům, k jejichž stravování se zavázala smlouvou o závodním
stravování s jinou organizační složkou státu, právnickou nebo fyzickou osobou, a
zaměstnancům jiných zaměstnavatelů, kteří jsou u ní na pracovní cestě nebo pro
ni jinak činní. Náklady na závodní stravování a jejich úhradu upraví
ministerstvo vyhláškou.

§ 70

Pojištění
(1) Organizační složka státu může
pojistit pouze majetek České republiky, a to se souhlasem
zřizovatele.

(2)
Příspěvková organizace může pojistit pouze majetek České republiky, se kterým
hospodaří.

(3) Peněžní
prostředky z pojistného plnění za každou pojistnou událost30a) může
organizační složka státu, která v době jejich přijetí škody způsobené touto
pojistnou událostí dosud neuhradila, použít [§ 25 odst. 1 písm. b)] pouze na
jejich úhradu. Jestli v době jejich přijetí tyto škody uhradila dosud jen
zčásti, použije je na úhradu zbylé části škody a jejich zbytek na výdaje, které
kvůli úhradě části škody nemohla uskutečnit. Jestli v době jejich přijetí tyto
škody uhradila již zcela, použije je na výdaje, které kvůli úhradě škody nemohla
uskutečnit, v plné výši. To pro tyto peněžní prostředky platí i poté, kdy byly
podle § 47 převedeny do rezervního fondu [§ 48 odst. 4 písm. e)].

(4) Jiné pojištění než podle
odstavců 1 a 2 může organizační složka státu a příspěvková organizace uzavřít,
jen stanoví-li tak zvláštní zákon.31)

§ 71

Konference a další odborné akce
(1) Organizační složka státu nebo
příspěvková organizace může hradit výdaje spojené s účastí svých zaměstnanců na
odborných konferencích a dalších odborných akcích (dále jen "konference"), pokud
jejich program souvisí s činností organizační složky státu nebo příspěvkové
organizace. Na tuto úhradu se nevztahuje § 66.

(2) Organizační složka státu nebo
příspěvková organizace může být pořadatelem konference, jejíž rozpočet je
vyrovnán příspěvky účastníků.

(3) Se souhlasem svého zřizovatele
nebo toho, kdo vykonává jeho funkci (dále jen "zřizovatel"), může být
organizační složka státu nebo příspěvková organizace pořadatelem nebo
spolupořadatelem mezinárodní konference nebo konference se zahraniční účastí
pořádané na základě stanov nebo jiného závazného dokumentu mezinárodní
organizace, jíž je Česká republika členem, nebo pověření mezinárodní organizace
(dále jen "mezinárodní konference"). Rozpočet mezinárodní konference nemusí být
vyrovnán příspěvky účastníků.

(4) Výdaje organizační složky státu
na mezinárodní konferenci, které jsou vyšší než 500 000 Kč, musí organizační
složka státu zařadit do návrhu svého rozpočtu jako závazný ukazatel. Zřizovatel,
pokud tyto výdaje v této výši v návrhu rozpočtu schválí, jejich zařazení jako
závazného ukazatele zachová. Stejně tak je jako závazný ukazatel zachová vláda,
pokud je v návrhu státního rozpočtu předkládaném Poslanecké sněmovně nesníží na
částku 500 000 Kč nebo nižší. Výdaje organizačních složek státu každé kapitoly
na mezinárodní konference, které u každé z nich činí 500 000 Kč nebo méně, se v
návrhu rozpočtu této kapitoly sečtou, a jestliže tento součet činí více než 500
000 Kč, správce kapitoly ho do návrhu rozpočtu kapitoly zařadí jako závazný
ukazatel. Jestliže vláda v návrhu státního rozpočtu předkládaném Poslanecké
sněmovně tuto částku nesníží na 500 000 Kč nebo méně, její zařazení v tomto
návrhu jako závazného ukazatele zachová. Vznikne-li potřeba úhrady podílu účasti
organizační složky státu nebo příspěvkové organizace, která nemohla být
rozpočtována, schvaluje rozpočtové opatření zabezpečující tyto peněžní
prostředky vláda.

§ 72

Sdružování prostředků
(1) Smlouvy o sdružení podle
zvláštního právního předpisu32) může organizační složka státu nebo
příspěvková organizace uzavřít pouze za účelem zabezpečení provozní činnosti, k
níž je oprávněna organizační složka státu nebo příspěvková organizace a pro
kterou má v rozpočtu určeny potřebné prostředky.

(2) Ve smlouvě o sdružení je třeba
zabezpečit, aby organizační složka státu nebo příspěvková organizace využila
zařízení, výkonů, případně jiného prospěchu přiměřeně svému podílu vložených
prostředků.

(3)
Organizační složka státu vede přijaté sdružené prostředky do doby jejich použití
na zvláštním účtu, jehož nepoužité zůstatky se koncem roku převádějí do dalších
let. Úroky z tohoto účtu jsou příjmem tohoto účtu a úhrady za bankovní služby
jsou výdajem tohoto účtu.

HLAVA XIV

USTANOVENÍ SPOLEČNÁ A PŘECHODNÁ

§ 73

Poskytování státních záruk
(1) Česká republika poskytuje státní
záruky, jen stanoví-li tak zvláštní zákon.

(2) Ministerstvo zřizuje fond
státních záruk. Při vypracovávání návrhu zákona o státním rozpočtu provede
soupis všech plateb představujících realizaci státních záruk, ke kterým by v
dalším roce mohlo být povinno, a u každé odhadne pravděpodobnost, že ji bude
muset skutečně provést. Do návrhu zákona o státním rozpočtu uvede do rozpočtu
výdajů pro každou tuto platbu částku ve výši tolika procent z této platby,
kolikaprocentní tato pravděpodobnost je. V dalším roce převede ze státního
rozpočtu do fondu státních záruk částku, která je součtem všech těchto
částek.

(3) Výdaje na
realizaci státních záruk provádí ministerstvo tak, že částku, kterou má věřiteli
zaplatit, převede z fondu státních záruk do příjmů státního rozpočtu, překročí o
ni rozpočet výdajů a z výdajů státního rozpočtu ji zaplatí.

§ 74

Ručení státu
Za závazky příspěvkových organizací
vzniklé v souvislosti s provozováním hlavní činnosti ručí stát.

§ 75
Organizační složky státu,
příspěvkové organizace a příjemci dotací a návratných finančních výpomocí
provádějí finanční vypořádání se státním rozpočtem, státními finančními aktivy
nebo Národním fondem v termínech a podle zásad, které stanoví ministerstvo
vyhláškou.

§ 75a
Postup při dokončení řádného převodu
daňových příjmů, které jsou určeny k rozdělení mezi státní rozpočet, kraje, obce
a některé státní fondy a které již nebylo možno z časových důvodů převést z účtů
státního rozpočtu na účty oprávněných příjemců do konce rozpočtového roku,
upravuje zvláštní právní předpis.33)

§ 75b
Ministerstvo vede centrální
evidenci, v níž zpracovává údaje o dotacích, návratných finančních výpomocích a
dalších podobných transferech34) poskytovaných ze státního rozpočtu,
státních fondů, státních finančních aktiv a Národního fondu (dále jen "centrální
evidence dotací"). Jejich poskytovatelé jsou povinni do centrální evidence
dotací zaznamenávat údaje o nich a o jejich příjemcích, případně tyto údaje do
ní přenášet z jiných evidencí, pokud obsahují stanovené údaje. Obsah a rozsah
údajů zaznamenávaných nebo přenášených do centrální evidence dotací a postupy a
lhůty, které při tomto zaznamenávání a přenášení poskytovatelé plní, stanoví
ministerstvo vyhláškou.

Přechodná ustanovení

§ 76
O
použití zůstatků fondů rezerv a rozvoje okresních úřadů vykázaných ke dni
účinnosti tohoto zákona rozhodne vláda.

§ 77
(1) Na
prostředky státního rozpočtu poskytnuté před účinností tohoto zákona a na státní
záruky poskytnuté před účinností tohoto zákona se vztahují dosavadní právní
předpisy.

(2) V případě,
že celkový objem státních záruk poskytnutých před účinností tohoto zákona je
větší než 40 % celkových výdajů státního rozpočtu schválených zákonem o státním
rozpočtu na příslušný rok, je možné poskytnout státní záruku až po snížení
objemu záruk pod tuto hranici.

§ 78
Porušení rozpočtové kázně, ke
kterému došlo před účinností tohoto zákona a které bylo zjištěno za jeho
účinnosti, se posuzuje podle dosavadních právních předpisů. Penále, které v
jednotlivých případech nepřesáhne 3 000 Kč, se neuloží.

§ 79
Splátky vládních úvěrů poskytnutých
před účinností tohoto zákona a splácených za jeho účinnosti jsou příjmem
státního rozpočtu.

§ 80
Státní
fondy vzniklé podle dosavadních právních předpisů jsou povinny upravit své
právní poměry v souladu s tímto zákonem do dvou let od nabytí jeho
účinnosti.

§ 80a
Výše
prostředků na prevenci v úrazovém pojištění v kalendářním roce 2008 činí 120
mil. Kč.

HLAVA XV

ZRUŠOVACÍ USTANOVENÍ

§ 81
Zrušují se:

1.

Zákon č. 576/1990 Sb., o pravidlech hospodaření s rozpočtovými prostředky
České republiky a obcí v České republice (rozpočtová pravidla
republiky),

2.

zákon č. 166/1992 Sb., kterým se mění a doplňuje zákon České národní rady
č. 576/1990 Sb., o pravidlech hospodaření s rozpočtovými prostředky České
republiky a obcí v České republice (rozpočtová pravidla republiky), ve znění
zákona České národní rady č. 579/1991 Sb.,

3.

zákon č. 57/1995 Sb., kterým se mění zákon České národní rady č. 576/1990
Sb., o pravidlech hospodaření s rozpočtovými prostředky České republiky a obcí
v České republice (rozpočtová pravidla republiky), ve znění pozdějších
předpisů,

4.

zákon č. 154/1995 Sb., kterým se mění a doplňuje zákon České národní rady
č. 576/1990 Sb., o pravidlech hospodaření s rozpočtovými prostředky České
republiky a obcí v České republice (rozpočtová pravidla republiky), ve znění
pozdějších předpisů,

5.

zákon č. 160/1997 Sb., kterým se mění zákon České národní rady č. 576/1990
Sb., o pravidlech hospodaření s rozpočtovými prostředky České republiky a obcí
v České republice (rozpočtová pravidla republiky), ve znění pozdějších
předpisů.

ČÁST DRUHÁ

Změna zákona č. 337/1992 Sb., o správě daní
a poplatků, ve znění pozdějších předpisů

§ 82
V § 1
odst. 1 zákona č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění zákona č.
35/1993 Sb. a zákona č. 255/1994 Sb., se slova "částek neoprávněně použitých
nebo zadržených rozpočtových prostředků1)" nahrazují slovy "odvodů za
porušení rozpočtové kázně1)" a poznámka pod čarou č. 1)
zní:

_____________________________

"1)

§ 44 zákona č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých
souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla).".

ČÁST TŘETÍ

Změna zákona č. 531/1990 Sb., o územních
finančních orgánech, ve znění pozdějších předpisů

§ 83
V § 1
odst. 1 písm. b) zákona č. 531/1990 Sb., o územních finančních orgánech, ve
znění zákona č. 311/1999 Sb., se slova "neoprávněně použitých nebo zadržených
rozpočtových prostředků" nahrazují slovy "odvodů za porušení rozpočtové kázně" a
poznámka pod čarou č. 1a) zní:

______________________________

"1a)

§ 44 zákona č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých
souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla).".

ČÁST ČTVRTÁ

Změna zákona č. 579/1991 Sb., o státním rozpočtu
České republiky na rok 1992 a o změně a doplnění
zákona České národní rady č. 576/1990 Sb.,
o pravidlech hospodaření s rozpočtovými
prostředky České republiky a obcí v České republice
(rozpočtová pravidla republiky), ve znění zákona
č. 516/1992 Sb.

§ 84
V
zákoně č. 579/1991 Sb., o státním rozpočtu České republiky na rok 1992 a o změně
a doplnění zákona České národní rady č. 576/1990 Sb., o pravidlech hospodaření s
rozpočtovými prostředky České republiky a obcí v České republice (rozpočtová
pravidla republiky), ve znění zákona č. 516/1992 Sb., se část druhá
zrušuje.

ČÁST PÁTÁ

Změna zákona č. 321/1992 Sb., kterým se mění
a doplňuje zákon České národní rady č. 425/1990 Sb.,
o okresních úřadech, úpravě jejich působnosti
a o některých dalších opatřeních s tím souvisejících,
ve znění pozdějších předpisů

§ 85
V
zákoně č. 321/1992 Sb., kterým se mění a doplňuje zákon České národní rady č.
425/1990 Sb., o okresních úřadech, úpravě jejich působnosti a o některých
dalších opatřeních s tím souvisejících, ve znění zákona České národní rady č.
266/1991 Sb. a zákona České národní rady č. 542/1991 Sb., se čl. III
zrušuje.

ČÁST ŠESTÁ

Změna zákona č. 10/1993 Sb.,
o státním rozpočtu České republiky na rok 1993,
o změně a doplnění některých zákonů
České národní rady a některých dalších předpisů,
ve znění pozdějších předpisů

§ 86
V
zákoně č. 10/1993 Sb., o státním rozpočtu České republiky na rok 1993, o změně a
doplnění některých zákonů České národní rady a některých dalších předpisů, ve
znění zákona č. 166/1993 Sb., zákona č. 172/1993 Sb., zákona č. 331/1993 Sb.,
zákona č. 85/1994 Sb., zákona č. 117/1995 Sb., zákona č. 236/1995 Sb. a zákona
č. 48/1997 Sb., se část čtvrtá zrušuje.

ČÁST SEDMÁ

Změna zákona č. 189/1993 Sb.,
kterým se mění a doplňuje zákon
České národní rady č. 576/1990 Sb.,
o pravidlech hospodaření
s rozpočtovými prostředky České republiky a obcí
v České republice (rozpočtová pravidla republiky),
ve znění pozdějších předpisů

§ 87
V
zákoně č. 189/1993 Sb., kterým se mění a doplňuje zákon č. 576/1990 Sb., o
pravidlech hospodaření s rozpočtovými prostředky České republiky a obcí v České
republice (rozpočtová pravidla republiky), ve znění zákona č. 579/1991 Sb.,
zákona č. 166/1992 Sb., zákona č. 516/1992 Sb. a zákona č. 10/1993 Sb., a
doplňuje zákon č. 424/1991 Sb., o sdružování v politických stranách a v
politických hnutích, ve znění zákona č. 468/1991 Sb. a zákona č. 68/1993 Sb., se
čl. I zrušuje.

ČÁST OSMÁ

Změna zákona č. 160/1995 Sb., kterým se mění
a doplňují některé zákony v souvislosti s přijetím
zákona o důchodovém pojištění,
ve znění pozdějších předpisů

§ 88
V
zákoně č. 160/1995 Sb., kterým se mění a doplňují některé zákony v souvislosti s
přijetím zákona o důchodovém pojištění, ve znění zákona č. 48/1997 Sb., zákona
č. 134/1997 Sb., zákona č. 225/1999 Sb. a zákona č. 360/1999 Sb., se čl. XV
zrušuje.

ČÁST DEVÁTÁ

Změna zákona č. 360/1999 Sb., kterým se mění
a doplňují některé zákony v souvislosti s přijetím
zákona o sociálně-právní ochraně dětí

§ 89
V
zákoně č. 360/1999 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím
zákona o sociálně-právní ochraně dětí, se čl. VII zrušuje.

ČÁST DESÁTÁ

ÚČINNOST

§ 90
Tento
zákon nabývá účinnosti dnem 1. ledna
2001.

____________________________________________________________

1)

§ 3, 7 a 51 zákona č. 219/2000 Sb., o majetku České republiky a jejím
vystupování v právních vztazích, ve znění pozdějších předpisů.

1a)

§ 3 písm. a) zákona č. 153/1994 Sb., o zpravodajských službách České
republiky, ve znění zákona č. 118/1995 Sb.
Zákon č. 154/1994 Sb., o
Bezpečnostní informační službě, ve znění pozdějších předpisů.

2)

Například zákon č. 388/1991 Sb., o Státním fondu životního prostředí, ve
znění pozdějších předpisů, zákon č. 551/1991 Sb., o Všeobecné zdravotní
pojišťovně, ve znění pozdějších předpisů.

3)

Čl. 99 ústavního zákona č. 1/1993 Sb., Ústava České republiky.

4)

Zákon č. 21/1992 Sb., o bankách, ve znění pozdějších předpisů.

4a)

Nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných
ustanoveních o strukturálních fondech, ve znění nařízení Rady (ES) č.
1447/2001.

4b)

Nařízení Rady (ES) č. 1164/1994 ze dne 16. května 1994 o zřízení Fondu
soudržnosti, ve znění nařízení Rady (ES) č. 1264/1999 a č. 1265/1999.

4c)

Článek 35 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17.května 1999 o
podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního
fondu (EZOZF) a o změně a zrušení některých nařízení.

4d)

§ 2 odst. 2 obchodního zákoníku.

4e)

§ 16 zákona č. 139/2006 Sb., o koncesních smlouvách a koncesním řízení
(koncesní zákon).

5)

§ 58 zákona č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění pozdějších
předpisů.

5a)

Článek 2 odst. 3 rozhodnutí Rady č. 597/2000 (ES, Euratom) ze dne 29. září
2000 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství.

6)

§ 47 odst. 2 zákona č. 6/1993 Sb., o České národní bance.

7)

§ 2 odst. 1 zákona č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník.

8)

Zákon č. 83/1990 Sb., o sdružování občanů, ve znění pozdějších
předpisů.

9)

Zákon č. 424/1991 Sb., o sdružování v politických stranách a v politických
hnutích, ve znění pozdějších předpisů.

10)

Zákon č. 359/1999 Sb., o sociálně-právní ochraně dětí.

11)

Zákon č. 240/1991 Sb., o šlechtění a plemenitbě hospodářských zvířat, ve
znění zákona č. 166/1999 Sb.

11a)

Zákon č. 248/2000 Sb., o podpoře regionálního rozvoje, ve znění pozdějších
předpisů.

11b)

§ 28 zákona č. 219/2000 Sb., ve znění zákona č. 202/2002 Sb. a zákona č.
88/2003 Sb.

11c)

§ 46 odst. 4 písm. g), § 50 odst. 1 písm. y) a § 117 odst. 2 zákona č.
90/1995 Sb., o jednacím řádu Poslanecké sněmovny.
§ 36 odst. 3 věta druhá
zákona č. 107/1999 Sb., o jednacím řádu Senátu.

11d)

§ 101 odst. 1 zákona č. 90/1995 Sb.

11e)

§ 19 odst. 2 zákona č. 77/2002 Sb., o akciové společnosti České dráhy,
státní organizaci Správa železniční dopravní cesty a o změně zákona č.
266/1994 Sb., o dráhách, ve znění pozdějších předpisů, a zákona č. 77/1997
Sb., o státním podniku, ve znění pozdějších předpisů, ve znění zákona č.
179/2003 Sb.

11f)

Článek 2 odst. 1 písm. c) a d) rozhodnutí Rady č. 597/2000 (ES, Euratom)
ze dne 29. září 2000 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství.

12)

Zákon č. 2/1969 Sb., o zřízení ministerstev a jiných ústředních orgánů
státní správy České republiky, ve znění pozdějších předpisů.

12a)

Zákon č. 42/1994 Sb., o penzijním připojištění se státním příspěvkem a o
změnách některých zákonů souvisejících s jeho zavedením, ve znění pozdějších
předpisů.

12b)

§ 23 odst. 2 písm. zo) zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění
pozdějších předpisů.

13)

Zákon č. 59/2000 Sb., o veřejné podpoře.

14)

§ 25 zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví.

15)

Zákon č. 71/1967 Sb., o správním řízení (správní řád), ve znění zákona č.
29/2000 Sb.

15a)

§ 6 zákona č. 150/2002 Sb., soudní řád správní.

16)

Zákon č. 563/1991 Sb., ve znění pozdějších předpisů.

16a)

Zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství, ve znění pozdějších
předpisů.
Zákon č. 154/2000 Sb., o šlechtění, plemenitbě a evidenci
hospodářských zvířat a o změně některých souvisejících zákonů (plemenářský
zákon).
Zákon č. 83/1990 Sb., o sdružování občanů, ve znění pozdějších
předpisů.

17)

§ 22 odst. 1 zákona č. 256/1992 Sb., o ochraně osobních údajů v
informačních systémech.

17a)

Například zákon č. 148/1998 Sb., o ochraně utajovaných skutečností a o
změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, nařízení vlády č.
246/1998 Sb., kterým se stanoví seznamy utajovaných skutečností, ve znění
pozdějších předpisů, zákon č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím,
ve znění pozdějších předpisů.

18)

Čl. 7 odst. 1 ústavního zákona č. 110/1998 Sb., o bezpečnosti České
republiky.

19)

Čl. 43 odst. 1 ústavního zákona č. 1/1993 Sb.

19a)

Článek 2 odst. 1 písm. b) rozhodnutí Rady č. 597/2000 (ES, Euratom) ze dne
29. září 2000 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství.

20)

Zákon č. 199/1994 Sb., o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších
předpisů.

21)

Zákon č. 77/1997 Sb., o státním podniku, ve znění zákona č. 220/2000
Sb.

22)

Zákon č. 320/2001 Sb., o finanční kontrole ve veřejné správě a o změně
některých zákonů (zákon o finanční kontrole).

23)

Například § 2 odst. 2 zákona č. 104/2000 Sb., o Státním fondu dopravní
infrastruktury a o změně zákona č. 171/1991 Sb., o působnosti orgánů České
republiky ve věcech převodů majetku státu na jiné osoby a o Fondu národního
majetku České republiky, ve znění pozdějších předpisů, ve znění zákona č.
482/2004 Sb.

24)

Zákon č. 531/1990 Sb., o územních finančních orgánech, ve znění pozdějších
předpisů.

24a)

Zákon č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění pozdějších
předpisů.

25)

Nařízení vlády č. 137/1989 Sb., o závodním stravování.

25a)

Článek 2 rozhodnutí Rady č. 597/2000 (ES, Euroatom) ze dne 29. září 2000 o
systému vlastních zdrojů Evropských společenství.

25b)

Například nařízení vlády č. 447/2000 Sb., o způsobu usměrňování výše
prostředků vynakládaných na platy a na odměny za pracovní pohotovost
zaměstnanců odměňovaných podle zákona o platu a odměně za pracovní pohotovost
v rozpočtových a v některých dalších organizacích a orgánech.

26)

Zákon č. 114/1988 Sb., o působnosti orgánů České republiky v sociálním
zabezpečení, ve znění pozdějších předpisů.
Vyhláška č. 182/1991 Sb., kterou
se provádí zákon o sociálním zabezpečení a zákon o působnosti orgánů České
republiky v sociálním zabezpečení, ve znění pozdějších předpisů.

26a)

Například § 151 odst. 3 trestního řádu, § 140 odst. 2 a § 338i odst. 5
občanského soudního řádu a § 71 odst. 6 obchodního zákoníku.

27)

§ 176 zákona č. 65/1965 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších
předpisů.

28)

Například zákon č. 2/1969 Sb., ve znění pozdějších předpisů, zákon č.
114/1993 Sb., o Kanceláři prezidenta republiky, ve znění pozdějších
předpisů.

28a)

§ 11 až 13 vyhlášky č. 505/2002 Sb., kterou se provádějí některá
ustanovení zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů,
pro účetní jednotky, které jsou územními samosprávnými celky, příspěvkovými
organizacemi, státními fondy a organizačními složkami státu.

29)

Nařízení vlády č. 48/1995 Sb., o usměrňování výše prostředků vynakládaných
na platy a odměny za pracovní pohotovost v rozpočtových a v některých dalších
organizacích a orgánech, ve znění pozdějších předpisů.

30)

Zákon č. 119/1992 Sb., o cestovních náhradách, ve znění pozdějších
předpisů.

30a)

§ 788 občanského zákoníku.
§ 2 písm. s) zákona č. 363/1999 Sb., o
pojišťovnictví a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o
pojišťovnictví).

31)

Například § 205d zákoníku práce, zákon č. 168/1999 Sb., o pojištění
odpovědnosti za škodu způsobenou provozem vozidla a o změně některých
souvisejících zákonů (zákon o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla).

32)

§ 829 a násl. zákona č. 40/1964 Sb., občanský zákoník, ve znění zákona č.
509/1991 Sb.

33)

§ 6 odst. 6 zákona č. 243/2000 Sb., o rozpočtovém určení výnosů některých
daní územním samosprávným celkům a některým státním fondům (zákon o
rozpočtovém určení daní), ve znění zákona č. 1/2005 Sb.

34)

§ 2 odst. 3 vyhlášky č. 323/2002 Sb., o rozpočtové
skladbě.

Část sto sedmnáct až sto devatenáct zákona č.
320/2002 Sb.

ČÁST STO SEDMNÁCTÁ

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ

Čl. CXVII
1. Dnem nabytí účinnosti tohoto
zákona se zrušují okresní úřady.

2. Práva a povinnosti z
pracovněprávních vztahů zaměstnanců České republiky zařazených k výkonu práce v
okresních úřadech (dále jen "zaměstnanec okresního úřadu") přecházejí z České
republiky na územní samosprávné celky v případech, kdy činnosti zaměstnance
okresního úřadu stanovené tímto nebo zvláštním zákonem přecházejí do působnosti
územních samosprávných celků.

3. Okresní úřad se dohodne se
zaměstnancem okresního úřadu, příslušným územním samosprávným celkem nebo
správním úřadem, na který územní samosprávný celek jeho práva a povinnosti z
pracovněprávních vztahů přejdou.

4. Okresní úřad na základě dohody
podle bodu 3 provede delimitaci příslušných zaměstnanců okresních úřadů na
určené územní samosprávné celky nebo správní úřady. Takto provedená delimitace
je závazná.

5. V
případě, že podle bodu 3 nedojde k dohodě nejpozději do 1. 9. 2002, stanoví
počty a pravidla delimitace zaměstnanců na příslušné územní samosprávné celky
nebo správní úřady na návrh přednosty okresního úřadu a s doporučením ředitele
krajského úřadu Ministerstvo vnitra.

6. Výkon práv a povinností z
pracovněprávních vztahů zaměstnance okresního úřadu v případech, kdy činnosti
zaměstnance okresního úřadu stanovené tímto zákonem nepřecházejí podle bodu 2 na
územní samosprávné celky, přechází z okresního úřadu na Úřad pro zastupování
státu ve věcech majetkových, není-li upraveno zvláštním předpisem jinak. Tito
zaměstnanci zabezpečí realizaci úkolů souvisejících s ukončením činnosti
okresních úřadů po 1. lednu 2003.

7. Nároky zaměstnanců okresních
úřadů z pracovněprávních vztahů, které nepřešly na příslušné územní samosprávné
celky podle bodu 2, jakož i nároky České republiky z pracovněprávních vztahů
vůči zaměstnancům okresních úřadů uspokojuje a uplatňuje jménem státu
Ministerstvo financí.

8.
Ustanovení § 102 odst. 2 písm. j) zákona č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní
zřízení), a § 59 odst. 1 písm. b) zákona č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské
zřízení), o stanovení počtu zaměstnanců územních samosprávných celků se na
případy podle bodu 2 nepoužijí.

9. Na postup podle bodů 2 a 3 se
ustanovení § 251d zákoníku práce nepoužije.

10. Výkon práv a povinností z
pracovněprávních vztahů zaměstnanců okresních úřadů, jejichž místem výkonu
zaměstnání jsou státní okresní archivy, přechází z okresních úřadů na státní
oblastní archivy podle začlenění státních okresních archivů do jednotlivých
státních oblastních archivů.

11. Movité věci ve vlastnictví České
republiky, se kterými byly příslušné hospodařit okresní úřady a které jsou
potřebné k výkonu činností přecházejících podle tohoto zákona do působnosti
územních samosprávných celků a jsou používány zaměstnanci okresního úřadu, na
něž se vztahuje bod 2, přecházejí s výjimkou věcí uvedených v bodu 12 dnem 1. 1.
2003 z vlastnictví České republiky do vlastnictví toho územního samosprávného
celku, na který přecházejí práva a povinnosti z pracovněprávních vztahů
zaměstnanců okresního úřadu.

12. Příslušnost hospodařit s
majetkem České republiky, se kterým byly příslušné hospodařit okresní úřady ke
dni svého zrušení a který je tvořen informačním systémem poskytnutým
Ministerstvem práce a sociálních věcí pro rozhodování o dávkách státní sociální
podpory a jejich výplatě a sestávajícím z aplikačního a licenčního softwarového
vybavení a hardwarových a komunikačních zařízení, přechází na Ministerstvo práce
a sociálních věcí. Současně se Ministerstvo práce a sociálních věcí stane
příslušným hospodařit s právy České republiky souvisejícími s tímto majetkem a
započne plnit úkoly spojené s odpovědností za závazky České republiky
související s tímto majetkem.

13. Pracoviště státní sociální
podpory zřízená okresními úřady před 1. lednem 2003 se stávají pracovišti
územních samosprávných celků, na které podle tohoto zákona přecházejí činnosti
na úseku státní sociální podpory. Územní samosprávné celky mohou tato pracoviště
po 31. prosinci 2002 zrušit jen se souhlasem Ministerstva práce a sociálních
věcí.

14. Příslušnost
hospodařit s majetkem České republiky, včetně práv, se kterými byly příslušné
hospodařit okresní úřady a na které se nevztahují body 11, 12 a 15, přechází
dnem 1. 1. 2003 na Úřad pro zastupování státu ve věcech majetkových, není-li
upraveno tímto zákonem nebo zvláštním předpisem jinak. Současně Úřad pro
zastupování státu ve věcech majetkových započne plnit úkoly spojené s
odpovědností za závazky České republiky související s tímto majetkem, jakož i za
další závazky České republiky vzniklé z dosavadní činnosti okresních úřadů anebo
s touto činností související.

15. Příslušnost hospodařit s
majetkem České republiky užívaným státními okresními archivy včetně práv České
republiky souvisejících s tímto majetkem, se kterým byly dosud příslušné
hospodařit okresní úřady, přechází na státní oblastní archivy v rozsahu, který
je dán začleněním jednotlivých státních okresních archivů do příslušných
státních oblastních archivů podle zvláštního zákona. Současně státní oblastní
archivy započnou v uvedeném rozsahu plnit úkoly spojené s odpovědností za
závazky České republiky související s tímto majetkem.

16. Okresní hygienické stanice,
městské hygienické stanice v hlavním městě Praze, v městech Plzni a Brně a
krajské hygienické stanice včetně Hygienické stanice hlavního města Prahy dnem
1. ledna 2003 zanikají. K tomuto datu zanikají i funkce okresních, městských a
krajských hygieniků a funkce hygienika hlavního města Prahy.

17. Dnem nabytí účinnosti tohoto
zákona příslušnost k hospodaření s majetkem České republiky, se kterým ke dni
31. prosince 2002 hospodařily okresní a krajské hygienické stanice (Hygienická
stanice hlavního města Prahy) a který je potřebný k plnění úkolů v rámci
působnosti správního úřadu uvedeného v písmenech a) až n), a veškerá práva a
závazky, včetně práv a povinností z pracovněprávních vztahů
technickohospodářských zaměstnanců, potřebných ke správě a údržbě tohoto majetku
a plnění funkcí zaměstnavatele správním úřadem uvedeným v písmenech a) až n) a
zaměstnanců vykonávajících státní zdravotní dozor, které měla ke dni 31.
prosince 2002:

a)

Hygienická stanice hlavního města Prahy, přecházejí na Hygienickou stanici
hlavního města Prahy se sídlem v Praze,

b)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Praze a okresní hygienické stanice
se sídlem v Benešově, Berouně, Kladně, Kolíně, Kutné Hoře, Mělníku, Mladé
Boleslavi, Nymburku, Příbrami a Rakovníku, přecházejí na Krajskou hygienickou
stanici Středočeského kraje se sídlem v Praze,

c)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Českých Budějovicích a okresní
hygienické stanice se sídlem v Českých Budějovicích, Českém Krumlově,
Jindřichově Hradci, Písku, Prachaticích, Strakonicích a Táboře, přecházejí na
Krajskou hygienickou stanici Jihočeského kraje se sídlem v Českých
Budějovicích,

d)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Plzni a okresní hygienické stanice
se sídlem v Domažlicích, Klatovech, Plzni, Rokycanech a Tachově, přecházejí na
Krajskou hygienickou stanici Plzeňského kraje se sídlem v Plzni,

e)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Karlových Varech a okresní
hygienické stanice se sídlem v Chebu a Sokolově, přecházejí na Krajskou
hygienickou stanici Karlovarského kraje se sídlem v Karlových Varech,

f)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Ústí nad Labem a okresní hygienické
stanice se sídlem v Ústí nad Labem, Děčíně, Chomutově, Litoměřicích, Lounech,
Mostě a Teplicích, přecházejí na Krajskou hygienickou stanici Ústeckého kraje
se sídlem v Ústí nad Labem,

g)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Liberci a okresní hygienické
stanice se sídlem v České Lípě, Jablonci nad Nisou a Semilech, přecházejí na
Krajskou hygienickou stanici Libereckého kraje se sídlem v Liberci,

h)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Hradci Králové a okresní hygienické
stanice se sídlem v Hradci Králové, Jičíně, Náchodě, Rychnově nad Kněžnou a
Trutnově, přecházejí na Krajskou hygienickou stanici Královéhradeckého kraje
se sídlem v Hradci Králové,

i)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Pardubicích a okresní hygienické
stanice se sídlem v Chrudimi, Svitavách a Ústí nad Orlicí, přecházejí na
Krajskou hygienickou stanici Pardubického kraje se sídlem v
Pardubicích,

j)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Jihlavě a okresní hygienické
stanice se sídlem v Havlíčkově Brodě, Pelhřimově, Třebíči a Žďáru nad Sázavou,
přecházejí na Krajskou hygienickou stanici kraje Vysočina se sídlem v
Jihlavě,

k)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Brně a okresní hygienické stanice
se sídlem v Brně, Blansku, Břeclavi, Hodoníně, Vyškově a Znojmě, přecházejí na
Krajskou hygienickou stanici Jihomoravského kraje se sídlem v Brně,

l)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Olomouci a okresní hygienické
stanice se sídlem v Jeseníku, Prostějově, Přerově a Šumperku, přecházejí na
Krajskou hygienickou stanici Olomouckého kraje se sídlem v Olomouci,

m)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Ostravě a okresní hygienické
stanice se sídlem v Bruntále, Frýdku-Místku, Karviné, Novém Jičíně a Opavě,
přecházejí na Krajskou hygienickou stanici Moravskoslezského kraje se sídlem v
Ostravě,

n)

Krajská hygienická stanice se sídlem ve Zlíně a okresní hygienické stanice
se sídlem v Kroměříži, Uherském Hradišti a Vsetíně, přecházejí na Krajskou
hygienickou stanici Zlínského kraje se sídlem ve Zlíně.

18. Dnem nabytí účinnosti tohoto
zákona příslušnost k hospodaření s majetkem České republiky, se kterým ke dni
31. prosince 2002 hospodařily Okresní hygienická stanice pro okres Praha-východ
se sídlem v Praze a Okresní hygienická stanice pro okres Praha-západ se sídlem v
Praze, a veškerá práva a závazky, včetně práv a povinností z pracovněprávních
vztahů, které měla ke dni 31. prosince 2002 Okresní hygienická stanice pro okres
Praha-východ a Okresní hygienická stanice pro okres Praha-západ, přecházejí na
Ministerstvo zdravotnictví.

19. Dnem nabytí účinnosti tohoto
zákona příslušnost k hospodaření s majetkem České republiky neuvedeným v bodech
16 a 17, se kterými ke dni 31. prosince 2002 hospodařily okresní a krajské
hygienické stanice (Hygienická stanice hlavního města Prahy), a veškerá práva a
závazky včetně práv a povinností z pracovněprávních vztahů ostatních
zaměstnanců, neuvedených v bodech 16 a 17, které měla ke dni 31. prosince
2002:

a)

Hygienická stanice hlavního města Prahy, přecházejí na zdravotní ústav se
sídlem v Praze,

b)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Praze, okresní hygienické stanice
se sídlem v Benešově, Berouně, Kladně, Kolíně, Kutné Hoře, Mělníku, Mladé
Boleslavi, Nymburku, Příbrami a Rakovníku, přecházejí na zdravotní ústav se
sídlem v Kolíně,

c)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Českých Budějovicích a okresní
hygienické stanice se sídlem v Českých Budějovicích, Českém Krumlově,
Jindřichově Hradci, Písku, Prachaticích, Strakonicích a Táboře, přecházejí na
zdravotní ústav se sídlem v Českých Budějovicích,

d)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Plzni, městská hygienická stanice
se sídlem v Plzni a okresní hygienické stanice se sídlem v Domažlicích,
Klatovech, Plzni, Rokycanech a Tachově, přecházejí na zdravotní ústav se
sídlem v Plzni,

e)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Karlových Varech a okresní
hygienické stanice se sídlem v Chebu, Karlových Varech a Sokolově, přecházejí
na zdravotní ústav se sídlem v Karlových Varech,

f)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Ústí nad Labem a okresní hygienické
stanice se sídlem v Ústí nad Labem, Děčíně, Chomutově, Litoměřicích, Lounech,
Mostě a Teplicích, přecházejí na zdravotní ústav se sídlem v Ústí nad
Labem,

g)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Liberci a okresní hygienické
stanice se sídlem v České Lípě, Jablonci nad Nisou, Liberci a Semilech,
přecházejí na zdravotní ústav se sídlem v Liberci,

h)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Hradci Králové a okresní hygienické
stanice se sídlem v Hradci Králové, Jičíně, Náchodě, Rychnově nad Kněžnou a
Trutnově, přecházejí na zdravotní ústav se sídlem v Hradci Králové,

i)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Pardubicích a okresní hygienické
stanice se sídlem v Chrudimi, Svitavách a Ústí nad Orlicí, přecházejí na
zdravotní ústav se sídlem v Pardubicích,

j)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Jihlavě a okresní hygienické
stanice se sídlem v Havlíčkově Brodě, Pelhřimově, Třebíči a Žďáru nad Sázavou,
přecházejí na zdravotní ústav se sídlem v Jihlavě,

k)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Brně, Městská hygienická stanice se
sídlem v Brně a okresní hygienické stanice se sídlem v Brně, Blansku,
Břeclavi, Hodoníně, Vyškově a Znojmě, přecházejí na zdravotní ústav se sídlem
v Brně,

l)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Olomouci a okresní hygienické
stanice se sídlem v Jeseníku, Prostějově, Přerově a Šumperku, přecházejí na
zdravotní ústav se sídlem v Olomouci,

m)

Krajská hygienická stanice se sídlem v Ostravě a okresní hygienické
stanice se sídlem v Bruntále, Frýdku-Místku, Karviné, Novém Jičíně a Opavě,
přecházejí na zdravotní ústav se sídlem v Ostravě,

n)

Krajská hygienická stanice se sídlem ve Zlíně a okresní hygienické stanice
se sídlem v Kroměříži, Uherském Hradišti a Vsetíně, přecházejí na zdravotní
ústav se sídlem ve Zlíně.

20. Pokud jde o majetek České
republiky, který užívaly ke dni 31. prosince 2002 městské hygienické stanice se
sídlem v hlavním městě Praze, v Plzni a v Brně, mění se příslušnost hospodaření
s ním takto:

a)

jde-li o majetek potřebný k plnění úkolů v rámci působnosti správního
úřadu uvedeného v bodech 1 až 3 užívaný ke dni 31. prosince 2002:

1.

Městskou hygienickou stanicí se sídlem v hlavním městě Praze, přísluší
dnem účinnosti tohoto zákona hospodaření s ním Hygienické stanici hlavního
města Prahy se sídlem v Praze,

2.

Městskou hygienickou stanicí se sídlem v Plzni, přísluší dnem účinnosti
tohoto zákona hospodaření s ním Krajské hygienické stanici Plzeňského kraje
se sídlem v Plzni,

3.

Městskou hygienickou stanicí se sídlem v Brně, přísluší dnem účinnosti
tohoto zákona hospodaření s ním Krajské hygienické stanici Jihomoravského
kraje se sídlem v Brně;

b)

jde-li o majetek neuvedený v písmenu a) užívaný ke dni 31. prosince
2002:

1.

Městskou hygienickou stanicí se sídlem v hlavním městě Praze, přísluší
hospodaření s ním zdravotnímu ústavu se sídlem v Praze,

2.

Městskou hygienickou stanicí se sídlem v Plzni, přísluší hospodaření s
ním zdravotnímu ústavu se sídlem v Plzni,

3.

Městskou hygienickou stanicí se sídlem v Brně, přísluší hospodaření s
ním zdravotnímu ústavu se sídlem v Brně;

c)

dnem účinnosti tohoto zákona práva a povinnosti z pracovněprávních vztahů
technicko-hospodářských zaměstnanců potřebných ke správě a údržbě tohoto
majetku a plnění funkcí zaměstnavatele správním úřadem uvedeným v písmenu a)
bodech 1 až 3 a zaměstnanců vykonávajících státní zdravotní dozor, které měla
k tomuto dni:

1.

Městská hygienická stanice hlavního města Prahy, přecházejí na
Hygienickou stanici hlavního města Prahy se sídlem v Praze,

2.

Městská hygienická stanice se sídlem v Plzni, přecházejí na Krajskou
hygienickou stanici Plzeňského kraje se sídlem v Plzni,

3.

Městská hygienická stanice se sídlem v Brně, přecházejí na Krajskou
hygienickou stanici Jihomoravského kraje se sídlem v Brně;

d)

dnem účinnosti tohoto zákona práva a povinnosti z pracovněprávních vztahů
zaměstnanců neuvedených v písmenu c), které měla k tomuto dni:

1.

Městská hygienická stanice hlavního města Prahy, přecházejí na zdravotní
ústav se sídlem v Praze,

2.

Městská hygienická stanice se sídlem v Plzni, přecházejí na zdravotní
ústav se sídlem v Plzni,

3.

Městská hygienická stanice se sídlem v Brně, přecházejí na zdravotní
ústav se sídlem v Brně.

21. Věci, které jsou majetkem České
republiky, práva České republiky a jiné majetkové hodnoty, jakož i závazky České
republiky uvedené v bodech 17 až 20 nepřecházejí ve smyslu zvláštního zákona z
majetku České republiky do vlastnictví krajů ani obcí.

22. Poměrná část prostředků fondu
kulturních a sociálních potřeb vedených okresními úřady pro pracovníky okresních
úřadů zařazené do předškolních zařízení, škol a školských zařízení přechází dnem
1. ledna 2003 na tyto předškolní zařízení, školy a školská zařízení zřízené jako
příspěvkové organizace.1)

_____________________________

1)

§ 24 odst. 4 zákona č. 564/1990 Sb., o státní správě a samosprávě ve
školství, ve znění zákona č. 284/2002 Sb.

ČÁST STO OSMNÁCTÁ

PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

Čl. CXVIII
1. Správní řízení zahájená okresním
úřadem a pověřeným obecním úřadem přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona a
před tímto dnem pravomocně neskončená dokončí orgány územních samosprávných
celků podle toho, na které územní samosprávné celky působnosti okresních úřadů a
pověřených obecních úřadů podle tohoto zákona přešly.

2. Lhůty pro vydání správních
rozhodnutí se orgánům uvedeným v bodě 1 prodlužují o 30 dnů.

3. Výkon rozhodnutí zahájený
okresním úřadem nebo výkon rozhodnutí, který bude možné zahájit až po nabytí
účinnosti tohoto zákona, provedou územní samosprávné celky podle toho, na které
územní samosprávné celky působnosti okresních úřadů podle tohoto zákona přešly.
Výnosy z takto provedených výkonů rozhodnutí jsou příjmem územních samosprávných
celků, které výkon rozhodnutí provedly.

4. V řízeních o odvolání proti
rozhodnutím okresních a městských hygieniků, která ke dni účinnosti tohoto
zákona nebyla ukončena krajskými hygieniky (hygienikem hlavního města Prahy),
pokračuje příslušná krajská hygienická stanice (Hygienická stanice hlavního
města Prahy), v řízeních o odvolání proti rozhodnutí krajských hygieniků
(hygienika hlavního města Prahy), která ke dni účinnosti tohoto zákona nebyla
ukončena, pokračuje Ministerstvo zdravotnictví.

5. V řízeních, která ke dni nabytí
účinnosti tohoto zákona nebyla ukončena okresními a městskými hygieniky a
krajskými hygieniky (hygienikem hlavního města Prahy), s výjimkou řízení podle
bodu 4, pokračují místně příslušné krajské hygienické stanice (Hygienická
stanice hlavního města Prahy).

6. Okresní úřady provedou skartační
řízení u všech písemností, jimž ke dni 31. prosince 2002 projde skartační
lhůta.

7. Obecní úřady
obcí s rozšířenou působností v sídlech dosavadních okresních úřadů a obecní
úřady obcí s rozšířenou působností Černošice, Brandýs nad Labem-Stará Boleslav,
Nýřany, Přeštice a Šlapanice převezmou do své péče spisovny okresních
úřadů.

8. Pověřené
obecní úřady provedou spisovou rozluku u agend, které budou od 1. ledna 2003
vykonávat obecní úřady obcí s rozšířenou působností.

9. Ministerstvo vnitra stanoví
vyhláškou postupy při provádění spisové rozluky v souvislosti s ukončením
činnosti okresních úřadů a náležitosti spisové evidence při provádění spisové
rozluky.

ČÁST STO DEVATENÁCTÁ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Čl. CXIX
1.
Pokud zvláštní zákon stanoví působnost okresního úřadu nebo okresního národního
výboru a tato působnost nebyla tímto nebo zvláštním zákonem převedena na územní
samosprávné celky, vykonává tuto působnost obecní úřad obce s rozšířenou
působností jako výkon přenesené působnosti.

2. Pokud okresní úřad vykonával
činnosti, které mu nebyly stanoveny obecně závazným právním předpisem, přechází
tyto činnosti na obecní úřad obce s rozšířenou působností jako výkon přenesené
působnosti.

3. Pokud
zvláštní zákon stanoví působnost orgánu, který zanikl, a nejedná se o případy
uvedené v bodě 1, a tato působnost nebyla přenesena na jiný orgán, je věcně
příslušný ústřední správní úřad, do jehož působnosti rozhodovaná věc náleží,
popřípadě ústřední správní úřad, jehož obor působnosti je rozhodované věci
nejbližší.

Poznámka zpracovatele:

Zákon č. 320/2002 Sb. provádí změnu v § 20 odst. 3 věta druhá. Správně se
jedná o větu čtvrtou a tak i v následujícím bodě, který připojuje větu na
konec odstavce 3 by měla být správně uvedena věta
čtvrtá.

6.
V § 20 odst. 3 větě druhé se slova "okresních úřadů" zrušují a slovo "krajům" se
nahrazuje slovem "krajů".

7. V § 20 se na konci odstavce 3
doplňuje tato věta: "Činnost krajů podle věty druhé je činností vykonávanou v
přenesené působnosti.".

Čl. II zákona č. 479/2003
Sb.

Čl. II

Přechodná ustanovení
1. Do dne ukončení realizace
společných programů v České republice, které byly zahájeny do dne vstupu smlouvy
o přistoupení České republiky k Evropské unii v platnost, zahrnuje Národní fond
i peněžní prostředky, které svěřují Evropská společenství České republice k
realizaci těchto programů, a peněžní prostředky, které se zavázaly pro realizaci
těchto programů poskytnout jiné zahraniční zdroje, státní rozpočet, rozpočty
územních samosprávných celků a další veřejné zdroje a soukromé zdroje, pokud
není prokázáno užití těchto peněžních prostředků na stanovený účel.

2. Ohledně prostředků podle bodu 1
ministerstvo není platebním orgánem, ale prostřednictvím Národního fondu
koordinuje řízení finančních toků a dodržování postupů upravujících realizaci
společných programů České republiky a Evropských společenství a rozhoduje o
peněžních prostředcích soustředěných v Národním fondu v souladu se závazky
spojenými s přijímáním těchto peněžních prostředků.

3. Na prostředky převedené do
rezervního fondu organizační složky státu do 31. prosince 2003 se vztahují
dosavadní právní předpisy.

4. Ustanovení § 75 rozpočtových
pravidel ve znění tohoto zákona se použije poprvé při finančním vypořádání se
státním rozpočtem, státními finančními aktivy nebo Národním fondem za rok
2004.

Čl. II zákona č. 482/2004 Sb.

Čl. II

Přechodná ustanovení
1. Právní vztahy vzniklé podle
rozpočtových pravidel účinných do dne nabytí účinnosti tohoto zákona z
neoprávněného použití nebo zadržení peněžních prostředků poskytnutých přede dnem
nabytí účinnosti tohoto zákona se posuzují podle dosavadních právních
předpisů.

2. Peněžní
prostředky, které jsou v rezervním fondu organizační složky státu do dne nabytí
účinnosti tohoto zákona, se i po dni nabytí účinnosti tohoto zákona použijí
podle dosavadních právních předpisů.

§ 54 zákona č. 377/2005
Sb.

Přechodné ustanovení

§ 54
Organizační složka státu, jejíž účet
rezervního fondu není veden u České národní banky, je povinna nejpozději do 6
měsíců od účinnosti tohoto zákona takový účet zrušit, zřídit namísto něj účet
rezervního fondu v České národní bance a na něj prostředky rezervního fondu
převést. Nesplnění této povinnosti je považováno za porušení rozpočtové kázně ve
smyslu § 44 odst. 1 písm. a).

Čl. V zákona č. 130/2006
Sb.

Čl. V

Přechodné ustanovení
Práva a povinnosti, které
stanovily:

a)

Postup při úpravě splátkových kalendářů návratných finančních výpomocí a
poskytování bonifikací v resortu zemědělství ze dne 7. července 1995, MF ČR
č.j.: 195/24220/1995 a MZe ČR č.j.: 1148/95-3000,

b)

Dodatek k postupu při úpravě splátkových kalendářů návratných finančních
výpomocí a poskytování bonifikací v resortu zemědělství (MF ČR č.j.:
195/24220/1995 a MZe ČR č.j.: 1148/95-3000), kterým se zvyšuje bonifikace na
50 % (resp. 30 %), ze dne 28. května 1998, (MF ČR č.j.: 195/38353/97 a MZe ČR
č.j.: 1811/97-3000),

c)

Pokyn k udělení výjimek k přiznání bonifikace a k rozložení a odložení
splátek návratných finančních výpomocí poskytnutých v letech 1991 až 1995
včetně ze dne 27. října 1998, (MF ČR č.j.: 195/76442/1998 a MZe ČR č.j.:
3146/98-3000),

d)

Podmínky k Postupu při úpravě splátkových kalendářů návratných finančních
výpomocí a poskytování bonifikací v resortu zemědělství (MF ČR č.j.:
195/24220/1995 a MZe ČR č.j.: 1148/95-3000), k Dodatku k Postupu při úpravě
splátkových kalendářů návratných finančních výpomocí a poskytování bonifikací
v resortu zemědělství (MF ČR č.j.: 195/24220/1995 a MZe ČR č.j.:
1148/95-3000), kterým se zvyšuje bonifikace na 50 % (resp. 30 %) (MF ČR č.j.:
195/38353/97 a MZe ČR č.j.: 1811/97-3000), k Doplňku k Postupu při úpravě
splátkových kalendářů návratných finančních výpomocí a poskytování bonifikací
v resortu zemědělství (MF ČR č.j.: 195/24220/1995 a MZe ČR č.j.:
1148/95-3000), kterým se umožňuje rozložení nebo odložení splátek návratných
finančních výpomocí o další 1 až 2 roky (MF ČR č.j.: 195/54401/1998 a MZe ČR
č.j.: 2374/98-3000), k Postupu při úpravě splátkových kalendářů návratných
finančních výpomocí u příjemců postižených povodněmi v červenci 1997 (MF ČR
č.j.: 195/84465/1997 a MZe ČR č.j.: 3726/97-3000), k Pokynu k udělení výjimek
k přiznání bonifikace a k rozložení, odložení splátek návratných finančních
výpomocí poskytnutých v letech 1991 až 1995 včetně (MF ČR č.j.: 195/76442/1998
a MZe ČR č.j.: 3146/98-3000), kterými se umožňuje ještě další rozložení nebo
odložení splátek návratných finančních výpomocí o 1 až 3 roky, zvyšuje se
bonifikace a prodlužuje se platnost a upravuje se znění Pokynu ze dne 20.
listopadu 2000, MZe č.j.: 2844/2000-1000 a MF č.j.:
195/105129/2000,

se považují za platně vzniklé. Za platně
vzniklé se považují i práva a povinnosti vyplývající z dodatků ke smlouvám
uzavřeným na základě tohoto postupu, dodatku, pokynu a podmínek. Plnění podle
těchto smluvních ujednání se považují za platně
uskutečněná.

Poznámka: zákon č. 138/2006 Sb. ruší odstavec 10. Ten
byl vložen nově zákonem č. 130/2006 Sb. a dosavadní odstavec 10 byl přejmenován
na odstavec 11. Proto byl zrušen odstavec 11.

Poznámka:
Vzhledem k tomu, že tento zákon byl 3x za sebou novelizován, v § 7 nesouhlasí
přejmenování písmen ani odkazy v odstavci 3 provedené zákonem č. 112/2006
Sb..

Zákon č. 138/2006 Sb. a 230/2006 Sb. oba vkládají totožný §
75b. Rozdíl je pouze v poznámce a rozdílné účinnosti.