SBÍRKA ZÁKONŮ
ČESKÉ REPUBLIKY

Profil aktualizovaného znění:

Titul původního předpisu:

Zákon o krajích (krajské zřízení)

Citace pův. předpisu: 129/2000 Sb.

Částka: 38/2000 Sb.

Datum přijetí: 12. dubna 2000

Rozeslána dne: 15. května 2000

Datum účinnosti: 12. listopadu 2000

Změny a doplňky předpisu:

provedené

číslo

s účinností dnem

Úplne znění

zákonem

273/2001 Sb.

vyhlášení
(2.8.2001)

zákonem

320/2001 Sb.

1. ledna 2002

zákonem

450/2001 Sb.

vyhlášení
(31.12.2001)

nálezem Úst. soudu

404/2002 Sb.

vyhlášení
(6.9.2002)

zákonem

231/2002 Sb.

1. ledna
2003*)

3/2003 Sb.

zákonem

229/2003 Sb.

31. července
2003

zákonem

216/2004 Sb.

vyhlášení
(28.4.2004)

zákonem

257/2004 Sb.

1. května 2004

zákonem

421/2004 Sb.

1. srpna 2004

zákonem

626/2004 Sb.

1. ledna 2005

zákonem

501/2004 Sb.

1. ledna 2006

zákonem

413/2005 Sb.

1. ledna 2006

zákonem

234/2006 Sb.

1. července
2006

zákonem

186/2006 Sb.

1. ledna 2007

zákonem

189/2006 Sb.

1. ledna 2007

*)

s výjimkou ustanovení bodů 26 (§ 17 odst. 3) a 79 (§ 36 odst. 2 až 4),
které nabývají účinnosti dnem vyhlášení (4.6.2002).

Text aktualizovaného znění předpisu:
(Poslední změny vyznačeny
podtržením)

ZÁKON

o krajích (krajské zřízení)

Parlament se usnesl na tomto zákoně
České republiky:

HLAVA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Díl 1

Postavení krajů a jejich orgánů

§ 1
(1)
Kraj je územním společenstvím občanů, které má právo na samosprávu.

(2) Kraj je veřejnoprávní korporací,
která má vlastní majetek a vlastní příjmy vymezené zákonem a hospodaří za
podmínek stanovených zákonem podle vlastního rozpočtu. Kraj vystupuje v právních
vztazích svým jménem a nese odpovědnost z těchto vztahů vyplývající.

(3) Kraj je samostatně spravován
zastupitelstvem kraje (dále jen "zastupitelstvo"); dalšími orgány kraje jsou
rada kraje (dále jen "rada"), hejtman kraje (dále jen "hejtman") a krajský úřad.
Orgánem kraje je též zvláštní orgán kraje (dále jen "zvláštní orgán") zřízený
podle zákona.

(4) Kraj
pečuje o všestranný rozvoj svého území a o potřeby svých občanů.

§ 2
(1)
Kraj spravuje své záležitosti samostatně (dále jen "samostatná působnost").
Státní orgány mohou do samostatné působnosti zasahovat, jen vyžaduje-li to
ochrana zákona, a jen způsobem, který stanoví zákon. Rozsah samostatné
působnosti může být též omezen zákonem.

(2) Státní správu, jejíž výkon byl
zákonem svěřen orgánům kraje, vykonávají orgány kraje jako svou přenesenou
působnost (§ 29 a 30). Kraj je při výkonu státní správy správním obvodem. Kraj
je povinen zabezpečit výkon přenesené působnosti.

(3) Kraj při výkonu samostatné
působnosti a přenesené působnosti chrání veřejný zájem.

(4) Kraj zajišťuje výkon finanční
kontroly podle rozpočtových pravidel územních rozpočtů a podle zvláštního
právního předpisu.1)

§ 3

zrušen zákonem č. 231/2002 Sb.

§ 4
Pokud
zvláštní zákon upravuje působnost krajů a nestanoví, že jde o přenesenou
působnost, platí, že jde vždy o činnosti patřící do samostatné působnosti
krajů.

§ 5
(1)
Kraj může mít znak a vlajku.

(2) Předseda Poslanecké sněmovny
může kraji, který nemá znak nebo vlajku, na jeho návrh znak nebo vlajku
udělit.

(3) Předseda
Poslanecké sněmovny může na žádost kraje změnit znak nebo vlajku
kraje.

(4) Kraje a jimi
zřízené nebo založené organizační složky a právnické osoby mohou užívat znak a
vlajku kraje. Jiné subjekty mohou užívat znak kraje jen s jeho souhlasem. K
užívání vlajky kraje není nutný jeho souhlas.

Díl 2

Obecně závazné vyhlášky kraje a nařízení kraje

§ 6
Obecně
závaznou vyhláškou kraje vydanou zastupitelstvem v mezích jeho samostatné
působnosti lze ukládat povinnosti fyzickým a právnickým osobám, jen stanoví-li
tak zákon.

§ 7
Na
základě a v mezích zákona rada vydává právní předpisy v přenesené působnosti,
je-li k tomu kraj zákonem zmocněn; tyto právní předpisy se nazývají nařízení
kraje.

§ 8
(1)
Obecně závazné vyhlášky kraje musí být v souladu se zákony a nařízení kraje musí
být v souladu se zákony a právními předpisy vydanými vládou a ústředními
správními úřady.

(2)
Obecně závazná vyhláška kraje a nařízení kraje (dále jen "právní předpis kraje")
nabývá platnosti dnem vyhlášení ve Věstníku právních předpisů kraje (dále jen
"Věstník").

(3) Dnem
vyhlášení právního předpisu kraje je den rozeslání příslušné částky Věstníku,
který musí být uveden v jejím záhlaví.

(4) Právní předpis kraje nabývá
účinnosti patnáctým dnem po vyhlášení ve Věstníku, pokud v něm není stanoven
pozdější počátek účinnosti.

(5) Vyžaduje-li to naléhavý obecný
zájem, lze výjimečně stanovit dřívější počátek účinnosti právního předpisu
kraje, nejdříve však dnem vyhlášení. Dřívější počátek účinnosti musí být v
právním předpise kraje uveden. V těchto případech se právní předpis kraje
zveřejní též na úřední desce2) krajského úřadu (dále jen "úřední
deska"), na úředních deskách obecních úřadů obcí, kterých se dotýká, a v
hromadných informačních prostředcích.

(6) Věstník se vydává v postupně
číslovaných částkách označených pořadovými čísly. Právní předpisy kraje se ve
Věstníku označují pořadovými čísly. Číselná řada právních předpisů kraje, jakož
i číselná řada jednotlivých částek Věstníku, se uzavírá vždy koncem každého
kalendářního roku.

(7)
Věstník musí být každému přístupný na krajském úřadu, na obecních úřadech v
kraji a na Ministerstvu vnitra (dále jen "ministerstvo").

(8) Kraj zveřejní stejnopis Věstníku
i způsobem umožňujícím dálkový přístup.

(9) Kraj zašle obecně závaznou
vyhlášku kraje neprodleně po dni jejího vyhlášení ministerstvu. Kraj zašle
nařízení kraje neprodleně po dni jeho vyhlášení věcně příslušnému ministerstvu
nebo jinému ústřednímu správnímu úřadu.

§ 9

zrušen zákonem č. 231/2002 Sb.

§ 10

zrušen zákonem č. 231/2002 Sb.

Díl 3

Ukládání pokut právnickým osobám a podnikajícím
fyzickým osobám

§ 11
(1)
Kraj může uložit pokutu až do výše 200 000 Kč právnické osobě a fyzické osobě,
která je podnikatelem (dále jen "osoba"), porušila-li povinnost stanovenou
právním předpisem kraje.

(2) Řízení o uložení pokuty lze
zahájit do 1 roku ode dne, kdy se kraj o porušení povinnosti podle odstavce 1
dozvěděl, nejpozději však do 2 let ode dne, kdy k porušení povinnosti
došlo.

(3) Při stanovení
výše pokuty podle odstavce 1 kraj přihlíží zejména k povaze, závažnosti, době
trvání a následkům protiprávního jednání, jakož i k přiměřenosti výše pokuty
vzhledem k majetkovým poměrům osoby, která se protiprávního jednání
dopustila.

(4) Pokutu
podle odstavce 1 nelze uložit, jestliže zákon stanoví za porušení povinnosti
podle odstavce 1 vyšší sankci.

(5) Uložení pokuty podle odstavce 1
nezbavuje osobu uvedenou v odstavci 1 povinnosti odstranit závadný stav ve lhůtě
stanovené krajem s přihlédnutím k okolnostem případu.

(6) Výnos pokut je příjmem
kraje.

Díl 4

Občané kraje

§ 12
(1)
Občanem kraje je fyzická osoba, která je státním občanem České republiky a je
přihlášena k trvalému pobytu5) v některé obci nebo na území
vojenského újezdu v územním obvodu kraje.

(2) Občan kraje, který dosáhl věku
18 let, má právo

a)

volit a být volen do zastupitelstva za podmínek stanovených
zákonem,6)

b)

vyjadřovat na zasedání zastupitelstva v souladu s jednacím řádem svá
stanoviska k projednávaným věcem,

c)

nahlížet do rozpočtu kraje a do závěrečného účtu kraje, do zprávy o
výsledku přezkoumání hospodaření kraje za uplynulý kalendářní rok, do usnesení
a zápisů z jednání zastupitelstva, do usnesení rady, výborů zastupitelstva
(dále jen "výbory") a komisí rady (dále jen "komise") a pořizovat si z nich
výpisy, pokud tomu nebrání jiné zákony,

d)

požadovat projednání určité záležitosti v oblasti samostatné působnosti
radou nebo zastupitelstvem; je-li žádost podepsána nejméně 1 000 občany kraje,
musí být projednána na jejich zasedání nejpozději do 60 dnů, jde-li o
působnost zastupitelstva, nejdéle do 90 dnů,

e)

podávat orgánům kraje návrhy, připomínky a podněty; orgány kraje je
vyřizují bezodkladně, nejdéle však do 60 dnů, jde-li o působnost
zastupitelstva, nejdéle do 90 dnů,

f)

vyjadřovat se k návrhu rozpočtu kraje a k závěrečnému účtu kraje za
uplynulý kalendářní rok, a to buď písemně, ve lhůtě stanovené jednacím řádem,
nebo ústně na zasedání zastupitelstva.

(3) Oprávnění uvedená v odstavci 2
písm. b) až f) má i fyzická osoba, která dosáhla věku 18 let a vlastní na území
kraje nemovitost.

§ 13
Oprávnění uvedená v § 12 odst. 2 má
i fyzická osoba, která dosáhla věku 18 let, je cizím státním občanem a je
přihlášena k trvalému pobytu v některé obci nebo vojenském újezdu v územním
obvodu kraje, stanoví-li tak mezinárodní smlouva, kterou je Česká republika
vázána a která byla vyhlášena.

HLAVA III

PŮSOBNOST KRAJE

Díl 1

Samostatná působnost kraje

§ 14
(1) Do
samostatné působnosti kraje patří záležitosti, které jsou v zájmu kraje a občanů
kraje, pokud nejde o přenesenou působnost kraje.

(2) Do samostatné působnosti kraje
patří zejména záležitosti uvedené v § 11, 35, 36 a 59, s výjimkou vydávání
nařízení kraje, a dále záležitosti, které do samostatné působnosti svěří
zákon.

(3) Kraj může pro
výkon samostatné působnosti zakládat a zřizovat právnické osoby a organizační
složky kraje, pokud zákon nestanoví jinak.

(4) Při výkonu samostatné působnosti
kraj spolupracuje s obcemi; nesmí přitom zasahovat do jejich samostatné
působnosti. Proti takovému zásahu může obec podat žalobu podle zvláštního
zákona.

(5) Kraje jsou
povinny, pokud je to možné, předem projednat s obcemi opatření dotýkající se
jejich působnosti.

§ 15
(1)
Kraj je oprávněn vyjadřovat se k návrhům státních orgánů, které se dotýkají
působnosti kraje. Státní orgány jsou povinny, pokud je to možné, předem
projednat s krajem opatření dotýkající se působnosti kraje.

(2) Státní orgány a orgány obcí
poskytují orgánům kraje na požádání bezplatně údaje a informace pro výkon jejich
působnosti. Tuto povinnost má i kraj vůči státním orgánům a orgánům obcí.
Ochrana údajů a utajovaných informací podle zvláštních právních
předpisů7) zůstává nedotčena.

(3) Kraje jsou při výkonu své
působnosti oprávněny využívat bezplatně údajů katastru nemovitostí.

§ 15a
(1)
Kraj je povinen vydávat potvrzení a vyhotovovat zprávy pro potřeby právnických a
fyzických osob, stanoví-li tak zvláštní právní předpis.

(2) Kraj vydává potvrzení potřebná
pro uplatnění práva v cizině i v případě, že právní předpis takovou povinnost
neukládá, ale požadované údaje jsou mu známy.

§ 16
Při
výkonu samostatné působnosti se kraj řídí

a)

při vydávání obecně závazných vyhlášek zákonem,

b)

v ostatních záležitostech též jinými právními předpisy vydanými na základě
zákona.

Hospodaření kraje

§ 17
(1)
Majetek kraje musí být využíván účelně a hospodárně v souladu s jeho zájmy a
úkoly vyplývajícími ze zákonem vymezené působnosti. Kraj je povinen pečovat o
zachování a rozvoj svého majetku. Kraj vede evidenci svého
majetku.8)

(2) Majetek musí být chráněn před
zničením, poškozením, odcizením nebo zneužitím. S nepotřebným majetkem kraj
naloží způsoby a za podmínek stanovených zvláštními předpisy,9) pokud
tento zákon nestanoví jinak.

(3) Kraj nesmí ručit za závazky
fyzických a právnických osob vyjma

a)

závazků vyplývajících ze smlouvy o úvěru, jsou-li peněžní prostředky
určeny pro investici uskutečňovanou s finanční podporou ze státního rozpočtu,
státních fondů, nebo národního fondu,

b)

závazků vyplývajících ze smlouvy o úvěru, jsou-li peněžní prostředky
určeny pro investici do krajem nebo obcí vlastněné nemovitosti,

c)

těch, jejichž zřizovatelem je kraj, stát nebo obec,

d)

těch, v nichž míra účasti kraje nebo spolu s jiným krajem (kraji), obcí
(obcemi) nebo státem přesahuje 50 %.

(4) Právní úkony učiněné v rozporu s
ustanovením odstavce 3 jsou od počátku neplatné.

(5) Stát neručí za hospodaření a
závazky kraje, pokud tento závazek nepřevezme stát smluvně.

(6) Kraj je povinen chránit svůj
majetek před neoprávněnými zásahy a včas uplatňovat právo na náhradu škody a
právo na vydání bezdůvodného obohacení.

(7) Kraj je povinen trvale sledovat,
zda dlužníci včas a řádně plní své závazky a zabezpečit, aby nedošlo k promlčení
nebo zániku práv z těchto závazků vyplývajících.

§ 18
(1)
Záměr kraje prodat, směnit nebo darovat nemovitý majetek, pronajmout jej anebo
poskytnout jako výpůjčku kraj zveřejní po dobu nejméně 30 dnů před rozhodnutím v
příslušném orgánu kraje vyvěšením na úřední desce2), aby se k němu
mohli zájemci vyjádřit a předložit své nabídky. Nemovitost se v záměru označí
údaji podle zvláštního zákona9a) platnými ke dni zveřejnění záměru.
Pokud kraj záměr po uvedenou dobu nezveřejní, je právní úkon
neplatný.

(2) Při
úplatném převodu majetku se cena sjednává zpravidla ve výši, která je v daném
místě a čase obvyklá, nejde-li o cenu regulovanou státem. Odchylka od ceny
obvyklé musí být zdůvodněna.

(3) Ustanovení odstavce 1 se
nepoužije, jde-li o pronájem bytů, pronájem anebo výpůjčku majetku kraje na dobu
kratší než 90 dnů nebo jde-li o pronájem nebo výpůjčku právnické osobě, jejímž
zřizovatelem je kraj, nebo jde-li o pronájem silničního nebo silničního
pomocného pozemku v souvislosti se zvláštním užíváním silnic podle zvláštního
zákona.9b)

(4) Ustanovení odstavců 1 a 2 se
nevztahují na výpůjčky nebo pronájem majetku svěřeného příspěvkovým organizacím
zřízeným krajem, nestanoví-li zvláštní předpis nebo zastupitelstvo ve zřizovací
listině jinak.

§ 19

zrušen zákonem č. 231/2002 Sb.

§ 20
(1)
Hospodaření kraje za uplynulý kalendářní rok přezkoumá Ministerstvo
financí.

(2) Závěrečný
účet spolu se zprávou o výsledcích přezkoumání hospodaření kraje za uplynulý
kalendářní rok projedná zastupitelstvo do 30. června následujícího roku a přijme
opatření k nápravě nedostatků.

(3) Přezkoumání hospodaření upravuje
zvláštní právní předpis.9c)

§ 21
Hospodaření kraje s dotacemi ze
státního rozpočtu republiky a ze státních fondů republiky kontroluje
Ministerstvo financí nebo jím pověřený finanční úřad i v průběhu rozpočtového
roku. V případě, že byl porušen zákon, Ministerstvo financí uloží opatření k
odstranění zjištěných nedostatků.

§ 22
Sestavování rozpočtu a závěrečného
účtu kraje a hospodaření s prostředky tohoto rozpočtu se řídí zvláštním
zákonem.

§ 23
(1)
Podmiňuje-li zákon platnost právního úkonu kraje předchozím zveřejněním,
schválením nebo souhlasem, opatří se listina osvědčující splnění těchto podmínek
doložkou, v níž bude potvrzeno, že tyto podmínky jsou splněny.

(2) Právní úkony, které vyžadují
schválení zastupitelstva, popřípadě rady, lze učinit jen po jejich předchozím
schválení, jinak jsou tyto právní úkony kraje od počátku neplatné. Tyto právní
úkony činí hejtman nebo jím pověřená osoba, nestanoví-li tento zákon jinak (§ 69
odst. 2 písm. b).

Spolupráce krajů

§ 24
(1)
Kraje mohou spolupracovat s ostatními kraji a s obcemi.

(2) Na spolupráci krajů s ostatními
kraji a s obcemi nelze použít ustanovení občanského zákoníku o zájmových
sdruženích právnických osob a o smlouvě o sdružení, pokud tento zákon nestanoví
jinak.

(3) Spolupráce
mezi kraji se uskutečňuje zejména

a)

na základě smlouvy uzavřené ke splnění konkrétního úkolu,

b)

zakládáním právnických osob podle zvláštního zákona10) dvěma
nebo více kraji.

(4) Smlouva musí mít písemnou formu
a musí být schválena příslušnými zastupitelstvy, jinak je neplatná.

(5) Smlouva podle odstavce 3 musí
obsahovat

a)

označení účastníků smlouvy,

b)

vymezení předmětu smlouvy,

c)

práva a povinnosti jednotlivých účastníků smlouvy,

d)

způsob využití stavby po jejím dokončení, je-li stavba předmětem
smlouvy,

e)

důvody a způsob odstoupení účastníků od smlouvy a vypořádání majetku a
majetkových práv.

§ 25
(1)
Majetek získaný výkonem společné činnosti krajů s ostatními kraji nebo s obcemi
na základě smlouvy podle § 24 odst. 3 se stává spoluvlastnictvím všech účastníků
této smlouvy. Podíly na majetku získaném společnou činností jsou stejné, není-li
smlouvou stanoveno jinak.

(2) Ze závazků vůči třetím osobám
jsou účastníci smlouvy zavázáni společně a nerozdílně, není-li smlouvou
stanoveno jinak.

(3)
Kraj je návrhem smlouvy podle § 24 odst. 3 vázán ode dne jeho schválení
zastupitelstvem do dne stanoveného pro přijetí návrhu smlouvy, pokud jiný kraj,
kterému je návrh smlouvy určen, jej neodmítne před uplynutím lhůty pro přijetí
návrhu.

(4) Smlouva
podle § 24 odst. 3 je účinná dnem přijetí jejího návrhu všemi účastníky,
nestanoví-li tato smlouva jinak.

§ 26
(1)
Kraj nemůže být členem občanského sdružení vytvořeného podle zvláštního právního
předpisu.11)

(2) Kraj nemůže být členem svazku
obcí.12)

Spolupráce s ostatními subjekty

§ 27
Na
spolupráci mezi kraji a právnickými a fyzickými osobami v občanskoprávních
vztazích lze použít ustanovení občanského zákoníku o zájmových sdruženích
právnických osob a o smlouvě o sdružení.

§ 28

Spolupráce s územními samosprávnými celky jiných
států
(1) Kraj
může spolupracovat s územními samosprávnými celky jiných států a být členem
jejich mezinárodních sdružení.

(2) Kraje mohou uzavírat s územními
samosprávnými celky jiných států smlouvy o vzájemné spolupráci. Obsahem
spolupráce mohou být jen činnosti, které patří do samostatné působnosti kraje,
který smlouvu uzavírá. Smlouva musí obsahovat

a)

názvy a sídla účastníků smlouvy,

b)

předmět smlouvy (spolupráce),

c)

orgány a způsob jejich ustanovování,

d)

dobu, na kterou se smlouva uzavírá.

Smlouva musí mít
písemnou formu a musí být předem schválena příslušnými zastupitelstvy, jinak je
neplatná.

(3) Právnická
osoba na základě smlouvy o spolupráci může vzniknout, jen stanoví-li tak
mezinárodní smlouva, kterou je Česká republika vázána a která byla
vyhlášena.

(4) Smlouva o
spolupráci podle odstavců 2 a 3, na jejímž základě má vzniknout právnická osoba
nebo členství v již existující právnické osobě, podléhá souhlasu ministerstva po
předchozím projednání s Ministerstvem zahraničních věcí. Bez tohoto souhlasu
nemůže smlouva nabýt účinnosti. Udělení souhlasu může být odepřeno pouze pro
rozpor se zákonem nebo mezinárodní smlouvou, kterou je Česká republika vázána a
která byla vyhlášena.

Díl 2

Přenesená působnost

§ 29
(1)
Orgány kraje vykonávají na svém území přenesenou působnost ve věcech, které
stanoví zákon.

(2) Kraj
obdrží ze státního rozpočtu příspěvek na výkon přenesené působnosti. Výši
příspěvku stanoví Ministerstvo financí po projednání s
ministerstvem.

§ 30
Při
výkonu přenesené působnosti se orgány kraje řídí

a)

při vydávání nařízení kraje zákony a jinými právními předpisy,

b)

v ostatních případech též

1.

usneseními vlády a směrnicemi ústředních správních úřadů; usnesení vlády
a směrnice ústředních správních úřadů nemohou ukládat orgánům kraje
povinnosti, pokud nejsou stanoveny zákonem; podmínkou platnosti směrnic
ústředních správních úřadů je jejich publikování ve Věstníku vlády pro
orgány krajů a orgány obcí;

2.

opatřeními příslušných orgánů veřejné správy přijatými při kontrole
výkonu přenesené působnosti podle tohoto zákona.

HLAVA IV

ORGÁNY KRAJE

Díl 1

Zastupitelstvo

§ 31
(1)
Zastupitelstvo se skládá z členů zastupitelstva. Počet členů zastupitelstva činí
v kraji s počtem obyvatel

a) do 600 000 obyvatel 45 členů,

b) nad 600 000 do 900 000 obyvatel 55 členů,

c) nad 900 000 obyvatel 65 členů.

(2) Rozhodující pro
stanovení počtu členů zastupitelstva je počet obyvatel kraje k 1. lednu roku, v
němž se konají volby.

(3) Počet členů zastupitelstva,
který má být zvolen, zveřejní krajský úřad nejpozději do 2 dnů od jeho stanovení
na úřední desce2) a dále ve Věstníku.

§ 32
(1)
Funkce člena zastupitelstva je veřejnou funkcí.13) Člen
zastupitelstva nesmí být pro výkon své funkce zkrácen na právech vyplývajících z
jeho pracovního nebo jiného obdobného poměru.

(2) Podmínky vzniku a zániku mandátu
člena zastupitelstva upravuje zvláštní zákon.6)

§ 33
(1)
Mandát člena zastupitelstva kraje vzniká zvolením; ke zvolení dojde ukončením
hlasování.

(2) Člen
zastupitelstva skládá na začátku prvního zasedání zastupitelstva, jehož se po
svém zvolení zúčastní, slib tohoto znění: "Slibuji věrnost České republice.
Slibuji na svou čest a svědomí, že svoji funkci budu vykonávat svědomitě, v
zájmu kraje a jeho občanů a řídit se Ústavou a zákony České
republiky."

(3) Člen
zastupitelstva skládá slib před zastupitelstvem pronesením slova "slibuji".
Složení slibu potvrdí člen zastupitelstva svým podpisem.

§ 34
(1)
Člen zastupitelstva má při výkonu své funkce právo

a)

předkládat zastupitelstvu a radě, jakož i výborům a komisím návrhy na
projednání,

b)

vznášet dotazy, připomínky a podněty na radu a její jednotlivé členy, na
předsedy výborů, na statutární orgány právnických osob, jejichž zakladatelem
je kraj, a na vedoucí příspěvkových organizací a organizačních složek, které
kraj založil nebo zřídil; písemnou odpověď musí obdržet do 30 dnů,

c)

požadovat od zaměstnanců kraje zařazených do krajského úřadu, jakož i od
zaměstnanců právnických osob, které kraj zřídil, informace ve věcech, které
souvisejí s výkonem jejich funkce; informace musí být poskytnuta do 30
dnů.

(2) Člen
zastupitelstva je povinen zúčastňovat se zasedání zastupitelstva, popřípadě
zasedání jiných orgánů kraje, je-li jejich členem, plnit úkoly, které mu tyto
orgány uloží, hájit zájmy občanů kraje a jednat a vystupovat tak, aby nebyla
ohrožena vážnost jeho funkce.

(3) Člen zastupitelstva, u něhož
skutečnosti nasvědčují, že by jeho podíl na projednávání a rozhodování určité
záležitosti v orgánech kraje mohl znamenat výhodu nebo škodu pro něj samotného
nebo osobu blízkou, pro fyzickou nebo právnickou osobu, kterou zastupuje na
základě zákona nebo plné moci (střet zájmů), je povinen sdělit tuto skutečnost
před zahájením jednání orgánu kraje, který má danou záležitost
projednávat.

Pravomoc zastupitelstva

§ 35
(1)
Zastupitelstvo rozhoduje ve věcech patřících do samostatné působnosti. Ve věcech
přenesené působnosti zastupitelstvo rozhoduje, jen stanoví-li tak
zákon.

(2)
Zastupitelstvu je vyhrazeno

a)

předkládat návrhy zákonů Poslanecké sněmovně,

b)

předkládat návrhy Ústavnímu soudu na zrušení právních
předpisů,15) má-li za to, že jsou v rozporu se zákonem,

c)

vydávat obecně závazné vyhlášky kraje,

d)

koordinovat rozvoj územního obvodu, schvalovat programy rozvoje územního
obvodu kraje podle zvláštních zákonů, zajišťovat jejich realizaci a
kontrolovat jejich plnění,

e)

schvalovat koncepce rozvoje cestovního ruchu na území kraje, zajišťovat
jejich realizaci a kontrolovat jejich plnění,

f)

volit zástupce kraje do regionálních rad regionů soudržnosti,

g)

stanovit rozsah základní dopravní obslužnosti pro území kraje,

h)

rozhodovat o spolupráci kraje s jinými kraji a o mezinárodní
spolupráci,

i)

schvalovat rozpočet kraje a schvalovat závěrečný účet kraje,

j)

zřizovat a rušit příspěvkové organizace a organizační složky kraje; k tomu
schvalovat jejich zřizovací listiny,

k)

rozhodovat o založení a rušení právnických osob, schvalovat jejich
zakladatelské listiny, společenské smlouvy, zakládací smlouvy a stanovy,
rozhodovat o účasti v již založených právnických osobách,

l)

delegovat zástupce kraje, s výjimkou § 59 odst. 1 písm. j), na valnou
hromadu obchodních společností, v nichž má kraj majetkovou účast,

m)

navrhovat zástupce kraje do ostatních orgánů obchodních společností, v
nichž má kraj majetkovou účast, a navrhovat jejich odvolání,

n)

volit a odvolávat hejtmana, náměstka (náměstky) hejtmana a další členy
rady z řad svých členů a odvolávat je z funkce,

o)

stanovit počet uvolněných členů rady, jakož i funkce, pro které budou
členové zastupitelstva uvolněni a od kterého dne,

p)

zřizovat a zrušovat výbory, volit a odvolávat jejich předsedy a
členy,

q)

rozhodovat o odměnách neuvolněným členům zastupitelstva a o odměnách podle
§ 50 odst. 4 a 5,

r)

stanovit zásady pro poskytování cestovních náhrad členům zastupitelstva (§
53),

s)

rozhodovat o peněžitých plněních spojených s výkonem funkce členů výborů,
komisí a zvláštních orgánů fyzickým osobám, které nejsou členy
zastupitelstva,

t)

udělovat ceny kraje,

u)

plnit další úkoly stanovené zákonem.

(3) Zastupitelstvo rozhoduje o
zrušení usnesení rady, jsou-li mu předložena k rozhodnutí podle §
62.

§ 36
(1)
Zastupitelstvu je dále vyhrazeno rozhodování o těchto majetkoprávních úkonech
kraje:

a)

nabytí a převod nemovitých věcí,

b)

poskytování věcných a peněžitých darů podle zvláštního zákona v hodnotě
nad 100 000 Kč jedné fyzické nebo právnické osobě v kalendářním roce,

c)

poskytování dotací občanským sdružením, humanitárním organizacím a jiným
právnickým a fyzickým osobám působícím na území kraje v oblasti mládeže,
sportu a tělovýchovy, sociálních služeb, podpory rodin, požární ochrany,
kultury, vzdělávání a vědy, zdravotnictví, protidrogových aktivit, prevence
kriminality a ochrany zvířat a životního prostředí v hodnotě nad 200 000 Kč
jedné fyzické nebo právnické osobě jedné organizaci v kalendářním roce,
nejedná-li se o účelové dotace z prostředků státního rozpočtu,

d)

poskytování dotací obcím z rozpočtu kraje a kontrola jejich
využití,

e)

vzdání se práva a prominutí pohledávky vyšší než 200 000 Kč,

f)

zastavení movitých věcí nebo práv v hodnotě vyšší než 200 000 Kč,

g)

dohody o splátkách s lhůtou splatnosti delší než 18 měsíců,

h)

postoupení pohledávky vyšší než 200 000 Kč,

i)

uzavření smlouvy o přijetí a poskytnutí úvěru, půjčky, o převzetí
ručitelského závazku, o přistoupení k závazku a ke smlouvě o sdružení,

j)

zastavení nemovitostí,

k)

vydání komunálních dluhopisů,

l)

stanovení majetkové účasti na podnikání jiných právnických osob,

m)

peněžité a nepeněžité vklady do právnických osob.

(2) až (4) zrušeny zákonem č.
231/2002 Sb.

§ 37
Zastupitelstvo má právo vyhradit si
další pravomoci v samostatné působnosti mimo pravomoci vyhrazené radě podle § 59
odst. 1.

§ 38

zrušen zákonem č. 231/2002 Sb.

Jednání zastupitelstva

§ 39
(1)
Ustavující zasedání nově zvoleného zastupitelstva svolává dosavadní hejtman tak,
aby se konalo po uplynutí lhůty pro rozhodnutí soudu podle zvláštního
zákona,6) nejpozději však do 40 dnů po vyhlášení výsledků
voleb.

(2) Ustavujícímu
zasedání předsedá zpravidla nejstarší člen zastupitelstva do doby, než je zvolen
hejtman nebo náměstek hejtmana. Ustavující zasedání zastupitelstva zvolí
hejtmana, náměstka hejtmana a další členy rady. Pokud se tak nestane,
předsedající ustavující zasedání přeruší. Současně zastupitelstvo rozhodne, kdy
bude zasedání pokračovat tak, aby se uskutečnilo nejdéle do 7 dnů od konání
přerušeného jednání.

(3)
Jestliže nebude ustavující zasedání nově zvoleného zastupitelstva svoláno ve
lhůtě uvedené v odstavci 1, učiní tak ministerstvo.

§ 40
(1)
Zastupitelstvo se schází podle potřeby, nejméně však jedenkrát za 3 měsíce.
Zasedání zastupitelstva písemně svolává a řídí zpravidla hejtman.

(2) K platnému usnesení, rozhodnutí
nebo volbě zastupitelstva je třeba souhlasu nadpoloviční většiny všech členů
zastupitelstva.

§ 41
(1)
Jestliže při zahájení zasedání zastupitelstva nebo v jeho průběhu není přítomna
nadpoloviční většina všech členů zastupitelstva, ukončí předsedající toto
zasedání zastupitelstva. Do 15 dnů se koná jeho náhradní zasedání.

(2) Požádá-li o to alespoň jedna
třetina členů zastupitelstva, hejtman je povinen svolat zasedání zastupitelstva
tak, aby se uskutečnilo nejpozději do 21 dnů ode dne doručení žádosti krajskému
úřadu.

(3) Nesvolá-li
hejtman zasedání zastupitelstva podle předchozích odstavců, učiní tak náměstek
hejtmana nebo jiný člen zastupitelstva.

§ 42
(1)
Zasedání zastupitelstva je veřejné. Krajský úřad zveřejní informaci o místě,
době a navrženém programu připravovaného zasedání zastupitelstva vždy nejméně 10
dnů předem na úřední desce2) krajského úřadu, kromě toho může
informaci zveřejnit způsobem v místě obvyklým.

(2) Návrh programu jednání
zastupitelstva připravuje a předkládá zastupitelstvu ke schválení
rada.

(3) O zařazení
návrhů dalších bodů programu, přednesených v průběhu zasedání zastupitelstva,
rozhodne zastupitelstvo.

(4) Zúčastní-li se zasedání
zastupitelstva člen vlády nebo jím pověřený zástupce, poslanec, senátor a
požádá-li o slovo, musí mu být vždy uděleno.

§ 43
O
průběhu zasedání zastupitelstva se pořizuje zápis, který podepisuje hejtman nebo
náměstek hejtmana a zvolení ověřovatelé. Zápis, který je nutno pořídit do 10 dnů
po skončení zasedání, musí obsahovat údaj o počtu přítomných členů
zastupitelstva, schválený program jednání, průběh a výsledek hlasování a přijatá
usnesení a musí být uložen u krajského úřadu k nahlédnutí. O námitkách člena
zastupitelstva proti zápisu rozhodne nejbližší zasedání
zastupitelstva.

§ 44
Zastupitelstvo vydá jednací řád, v
němž stanoví podrobnosti o jednání zastupitelstva a výborů.

§ 45
(1)
Klesne-li počet členů zastupitelstva o více než polovinu oproti počtu
stanovenému v § 31 odst. 1 a nejsou-li náhradníci, do doby, než bude zvoleno
zastupitelstvo nové, zabezpečuje jeho úkoly stávající zastupitelstvo. V takovém
případě však nepřísluší zastupitelstvu vykonávat působnost podle § 35 odst. 2 a
§ 36. Tuto skutečnost krajský úřad bezodkladně oznámí ministerstvu.

(2) Jestliže se zastupitelstvo
nesejde po dobu delší než 6 měsíců tak, aby bylo schopno se usnášet, nebo
nezvolí-li hejtmana do 6 měsíců ode dne, kdy byl odvolán nebo se funkce vzdal,
nebo do 6 měsíců ode dne ustavujícího zasedání, ministerstvo je rozpustí a
ministr vnitra vyhlásí nové volby. Proti rozhodnutí o rozpuštění zastupitelstva
může kraj podat žalobu k soudu. Do doby, než bude zvoleno nové zastupitelstvo,
vykonává rada své pravomoci podle § 59 odst. 1 až 3. Není-li zvolena, vykonává
hejtman pravomoc podle § 63. Není-li zvolen hejtman, vykonává tuto pravomoc jiný
člen zastupitelstva, kterého tím zastupitelstvo pověří.

Odměňování členů zastupitelstva

§ 46
(1)
Členům zastupitelstva, kteří jsou pro výkon funkce dlouhodobě
uvolněni,16) a členům, kteří před zvolením do funkce člena
zastupitelstva nebyli v pracovním poměru, ale vykonávají funkci ve stejném
rozsahu jako dlouhodobě uvolnění členové zastupitelstva, (dále jen "uvolnění
členové zastupitelstva") přísluší za výkon funkce uvolněného člena
zastupitelstva odměna podle tohoto zákona. Odměna se vyplácí z rozpočtových
prostředků kraje.

(2)
Odměnou se rozumí peněžitá plnění poskytovaná krajem uvolněným členům
zastupitelstva za výkon jejich funkce; za odměnu se nepovažují plnění
poskytovaná v souvislosti s výkonem jejich funkce podle zvláštních právních
předpisů, zejména cestovní náhrady.

(3) Odměnou podle odstavce 1
je

a)

měsíční odměna (§ 48),

b)

odměna při skončení funkčního období (§ 50).

(4) Členům zastupitelstva, kteří
nejsou uvedeni v odstavci 1, (dále jen "neuvolnění členové zastupitelstva"),
jsou-li v pracovním poměru, poskytne zaměstnavatel pro výkon funkce pracovní
volno s náhradou mzdy;17) rozsah doby potřebné k výkonu funkce v
konkrétním případě určí kraj. Náhradu mzdy uhradí kraj jejich zaměstnavateli
podle zvláštního předpisu.17) Neuvolněným členům zastupitelstva,
kteří nejsou v pracovním nebo jiném obdobném poměru, poskytuje kraj ze svých
rozpočtových prostředků náhradu výdělku ušlého v souvislosti s výkonem jejich
funkce paušální částkou, jejíž výši stanoví zastupitelstvo vždy na příslušný
kalendářní rok.

§ 47
Neuvolněným členům zastupitelstva
může být za výkon funkce poskytnuta měsíční odměna. Její maximální výši stanoví
prováděcí právní předpis.

§ 48
(1)
Měsíční odměna je peněžité plnění poskytované měsíčně podle druhu vykonávané
funkce a podle počtu obyvatel kraje a ve výši stanovené prováděcím právním
předpisem.

(2)
Nevykonává-li uvolněný člen zastupitelstva funkci z důvodu dočasné pracovní
neschopnosti, karantény, těhotenství nebo péče o dítě do 3 let věku, měsíční
odměna mu po dobu, po kterou nevykonává funkci z těchto důvodů, nenáleží, pokud
se nestanoví jinak v odstavci 3; v kalendářním měsíci, v němž z těchto důvodů
uvolněný člen zastupitelstva vykonával funkci jen po část měsíce, náleží mu
měsíční odměna v poměrné výši.

(3) Po dobu prvních 14 kalendářních
dnů dočasné pracovní neschopnosti nebo karantény náleží uvolněnému členu
zastupitelstva měsíční odměna ve snížené výši; za první 3 kalendářní dny dočasné
pracovní neschopnosti nebo karantény náleží měsíční odměna ve snížené výši za
každý kalendářní den ve výši 30 % a od čtvrtého kalendářního dne dočasné
pracovní neschopnosti nebo karantény náleží měsíční odměna ve snížené výši za
každý kalendářní den ve výši 69 % jedné třicetiny měsíční odměny. Pro účely
stanovení výše měsíční odměny ve snížené výši podle věty první se měsíční
odměna, z níž se stanoví měsíční odměna ve snížené výši, upraví stejným
způsobem, jakým se upravuje denní vyměřovací základ pro stanovení dávek
nemocenského pojištění. Měsíční odměna ve snížené výši stanovená podle věty
první se snižuje o 50 %, jde-li o případy, kdy se nemocenské podle předpisů o
nemocenském pojištění snižuje na polovinu. Výše měsíční odměny ve snížené výši
stanovené podle věty první a třetí za jednotlivý kalendářní den se zaokrouhluje
na celé koruny směrem nahoru.

§ 49

zrušen zákonem č. 626/2004 Sb.

§ 50
(1)
Uvolněnému členu zastupitelstva a neuvolněnému členu zastupitelstva, pokud
vykonává funkci hejtmana, jemuž ke dni voleb do zastupitelstva příslušela
měsíční odměna, náleží tato odměna ještě po dobu 3 měsíců od konání voleb do
zastupitelstva, pokud mu nevznikl opětovný nárok na měsíční odměnu.

(2) Pokud dosavadní hejtman vykonává
do ustavujícího zasedání zastupitelstva pravomoc podle § 64b odst. 1, náleží mu
měsíční odměna v dosavadní výši.

(3) Členovi zastupitelstva, který
vykonává pravomoc podle § 64b odst. 2, náleží měsíční odměna ve stejné výši,
která by podle prováděcího právního předpisu náležela hejtmanovi.

(4) Uvolněnému členovi
zastupitelstva a neuvolněnému členovi zastupitelstva, který vykonával funkci
hejtmana, za niž náleží měsíční odměna, a jemuž zanikl mandát přede dnem voleb
do zastupitelstva, může být tato odměna poskytována ještě po dobu 3 měsíců ode
dne zániku mandátu.

(5)
Uvolněnému členovi zastupitelstva a neuvolněnému členovi zastupitelstva, který
vykonával funkci hejtmana, za niž náleží měsíční odměna, a byl z této funkce
odvolán nebo se jí vzdal, může být tato odměna poskytována ještě po dobu 3
měsíců ode dne vzdání se funkce nebo odvolání z funkce.

§ 51
Splatnost a výplata odměny členům
zastupitelstva, jakož i srážky z odměny se řídí právními předpisy upravujícími
platové poměry zaměstnanců obcí18) a zákoníkem práce. Pro rozsah a
pořadí srážek z odměny se použije zákoník práce obdobně. Pro tyto účely se
posuzuje odměna členům zastupitelstva jako plat zaměstnance v pracovním poměru
ke kraji, kraj se posuzuje jako zaměstnavatel a členové zastupitelstva se
posuzují jako zaměstnanci.

§ 52
(1)
Odměna se uvolněnému členovi zastupitelstva poskytuje ode dne, kdy byl zvolen
nebo jmenován do funkce, za kterou odměna náleží.

(2) Odměna se neuvolněnému členovi
zastupitelstva poskytuje ode dne, který stanoví zastupitelstvo.

(3) V případě souběhu výkonu
několika funkcí

a)

náleží uvolněnému členovi zastupitelstva měsíční odměna podle funkce, za
kterou se poskytuje nejvyšší odměna,

b)

lze neuvolněnému členovi zastupitelstva poskytnout měsíční odměnu až do
výše souhrnu odměn za jednotlivé funkce.

§ 53
Členovi zastupitelstva náleží v
souvislosti s výkonem jeho funkce cestovní náhrady ve výši a za podmínek
stanovených právními předpisy platnými pro zaměstnance v pracovním
poměru.19)

§ 54
(1)
Uvolněný člen zastupitelstva má nárok na dovolenou podle tohoto zákona v délce 5
týdnů za kalendářní rok.

(2) Pokud jeho funkční období
netrvalo po dobu celého kalendářního roku, má nárok na poměrnou část dovolené,
která činí za každý i započatý kalendářní měsíc trvání výkonu jeho funkce jednu
dvanáctinu dovolené za kalendářní rok.

(3) Měsíční odměna podle tohoto
zákona náleží i po dobu dovolené.

(4) Kraj poskytne uvolněnému členovi
zastupitelstva též tu část dovolené, kterou nevyčerpal před uvolněním k výkonu
veřejné funkce. Nevyčerpal-li uvolněný člen zastupitelstva dovolenou před
uplynutím doby uvolnění k výkonu veřejné funkce, poskytne mu ji uvolňující
zaměstnavatel.

§ 55
Na
vztahy vyplývající z výkonu funkce uvolněného člena zastupitelstva se vztahují
ustanovení zákoníku práce, pokud tento zákon nestanoví jinak.

§ 56

zrušen zákonem č. 231/2002 Sb.

Díl 2

Rada

§ 57
(1)
Rada je výkonným orgánem kraje v oblasti samostatné působnosti. Při výkonu své
působnosti odpovídá rada zastupitelstvu. Rada může rozhodovat ve věcech
přenesené působnosti, jen stanoví-li tak zákon.

(2) Radu tvoří hejtman, náměstek
hejtmana (náměstci hejtmana) a další členové rady, kteří jsou voleni z členů
zastupitelstva. Počet členů rady činí v kraji s počtem

a)do 600 000 obyvatel

9 členů,

b)nad 600 000 obyvatel

11 členů.

(3) Je-li hejtman nebo náměstek
hejtmana odvolán z funkce nebo na tuto funkci rezignoval, přestává být i členem
rady.

§ 58
(1)
Rada se schází ke svým schůzím podle potřeby. Schůze rady svolává hejtman.
Schůze rady jsou neveřejné. Rada může k jednotlivým bodům svého jednání přizvat
i dalšího člena zastupitelstva nebo jiné osoby.

(2) K platnému usnesení, volbě nebo
rozhodnutí je třeba souhlasu nadpoloviční většiny všech členů rady.

(3) O průběhu schůze rady se
pořizuje zápis, ve kterém se vždy uvede počet přítomných členů rady, schválený
program schůze rady, průběh a výsledek hlasování a přijatá usnesení. Zápis
podepisuje hejtman nebo náměstek hejtmana, spolu s ověřovateli. Zápis, který je
nutno pořídit do 10 dnů po skončení schůze, musí být uložen u krajského úřadu k
nahlédnutí členům zastupitelstva kraje. O námitkách člena rady proti zápisu
rozhodne nejbližší schůze rady.

(4) Rada podává na každém zasedání
zastupitelstva zprávu o své činnosti.

§ 59
(1)
Rada připravuje návrhy a podklady pro jednání zastupitelstva a zabezpečuje
plnění jím přijatých usnesení. Radě je vyhrazeno

a)

zabezpečovat hospodaření podle schváleného rozpočtu, provádět rozpočtová
opatření v rozsahu svěřeném zastupitelstvem,

b)

stanovit počet zaměstnanců kraje zařazených do krajského úřadu, do
zvláštních orgánů kraje a do organizačních složek a objem prostředků na platy
těchto zaměstnanců,

c)

na návrh ředitele krajského úřadu (dále jen "ředitel") jmenovat a
odvolávat vedoucí odborů krajského úřadu v souladu se zvláštním zákonem;
jmenování nebo odvolání vedoucích odborů bez návrhu ředitele je
neplatné,

d)

zřizovat a zrušovat podle potřeby komise rady (dále jen "komise"),
jmenovat a odvolávat z funkce jejich předsedy a členy,

e)

ukládat krajskému úřadu úkoly v oblasti samostatné působnosti a
kontrolovat jejich plnění,

f)

přezkoumávat opatření přijatá krajským úřadem v samostatné
působnosti,

g)

vyřizovat návrhy, připomínky a podněty obcí a právnických osob z územního
obvodu kraje,

h)

stanovit pravidla pro přijímání a vyřizování petic a stížností,

i)

vykonávat zakladatelské a zřizovatelské funkce ve vztahu k právnickým
osobám, organizačním složkám, které byly zřízeny nebo založeny krajem nebo
které byly na kraj převedeny zvláštním zákonem, včetně jmenování a odvolávání
jejich ředitelů a stanovení jejich platu a odměn; k tomu pravidelně jedenkrát
ročně projednávat zprávu o jejich činnosti, o plnění jejich úkolů, pro které
byly založeny nebo zřízeny, a přijímat příslušná opatření k nápravě,

j)

rozhodovat ve věcech kraje jako jediného společníka obchodní
společnosti,

k)

vydávat nařízení kraje,

l)

rozhodovat o uzavírání nájemních smluv a smluv o výpůjčce; tuto působnost
může rada svěřit příslušnému odboru krajského úřadu zcela nebo zčásti,

m)

projednávat a řešit návrhy, připomínky a podněty předložené jí členy
zastupitelstva nebo komisemi rady,

n)

plnit úkoly stanovené zvláštním právním předpisem.

(2) Rada rozhoduje o těchto
majetkoprávních úkonech kraje:

a)

o poskytování dotací občanským sdružením, humanitárním organizacím a jiným
právnickým a fyzickým osobám působícím v oblasti mládeže, sportu a
tělovýchovy, sociálních služeb, podpory rodin, požární ochrany, kultury a
vzdělávání, vědy, zdravotnictví, protidrogových aktivit, prevence kriminality
a ochrany zvířat a životního prostředí; tyto dotace nesmí převýšit 200 000 Kč
jednomu občanskému sdružení, jedné humanitární organizaci nebo jedné právnické
nebo fyzické osobě v kalendářním roce,

b)

o vzdání se práva a prominutí pohledávky nepřevyšující 200 000 Kč,

c)

o zastavení movitých věcí nebo práv v hodnotě nepřevyšující 200 000
Kč,

d)

o uzavírání dohod o splátkách s lhůtou splatnosti nepřevyšující 18
měsíců,

e)

o nabytí a převodu movitých věcí na kraj včetně peněz,

f)

o poskytování věcných a finančních darů do 100 000 Kč v jednotlivých
případech.

(3)
Rada zabezpečuje rozhodování v ostatních záležitostech patřících do samostatné
působnosti kraje, pokud nejsou vyhrazeny zastupitelstvu nebo pokud si je
zastupitelstvo nevyhradilo.

(4) Rada může svěřit hejtmanovi,
popřípadě krajskému úřadu rozhodování podle odstavce 1 písm. l) a podle odstavce
2 písm. e). Dále může svěřit hejtmanovi rozhodování podle odstavce
3.

§ 60
(1)
Poklesne-li v průběhu funkčního období počet členů rady tak, že rada není
usnášeníschopná (§ 58 odst. 2) a na nejbližším zasedání zastupitelstva nebude
počet členů rady doplněn tak, aby usnášeníschopná byla, vykonává její působnost,
až do zvolení potřebného počtu členů rady, zastupitelstvo. V těchto případech
zastupitelstvo může svěřit hejtmanovi výkon pravomoci rady.

(2) Je-li rada odvolána jako celek a
není-li současně s tím zvolena nová rada, vykonává dosavadní rada své pravomoci
až do zvolení nové rady.

Díl 3

Hejtman

§ 61
(1)
Hejtman zastupuje kraj navenek.

(2) Hejtmana a náměstka hejtmana
(náměstky hejtmana) volí zastupitelstvo z řad svých členů. Hejtman a náměstek
hejtmana musí být občany České republiky. Odpovídají za výkon své funkce
zastupitelstvu. Rada může ukládat úkoly hejtmanovi jen v rozsahu své
působnosti.

(3)
Hejtman

a)

s náměstkem hejtmana podepisuje právní předpisy kraje,

b)

po předchozím souhlasu ministra vnitra jmenuje a odvolává ředitele v
souladu se zvláštním zákonem; jmenování nebo odvolání ředitele bez předchozího
souhlasu ministra vnitra je neplatné,

c)

stanoví podle zvláštního předpisu21) plat řediteli a ukládá mu
úkoly,

d)

na základě zmocnění v zákoně zřizuje pro výkon přenesené působnosti
zvláštní orgány,

e)

odpovídá za včasné objednání přezkoumání hospodaření kraje za uplynulý
kalendářní rok,

f)

odpovídá za informování občanů o činnosti kraje,22)

g)

vykonává další úkoly v samostatné nebo přenesené působnosti, pokud jsou mu
svěřeny zastupitelstvem, radou nebo tak stanoví zákon,

h)

plní obdobné úkoly jako statutární orgán zaměstnavatele podle zvláštních
předpisů vůči uvolněným členům zastupitelstva a řediteli.

(4) Hejtman svolává a zpravidla řídí
zasedání zastupitelstva a rady, podepisuje spolu s ověřovateli zápis z jednání
zastupitelstva a zápis z jednání rady.

§ 62
Hejtman pozastaví výkon usnesení
rady, má-li za to, že je usnesení nesprávné. Věc pak předloží k rozhodnutí
nejbližšímu zasedání zastupitelstva.

§ 63

zrušen zákonem č. 231/2002 Sb.

§ 64
Hejtmana zastupuje náměstek
hejtmana. Zastupitelstvo může zvolit více náměstků hejtmana a svěřit jim některé
úkoly. Náměstek hejtmana, kterého určí zastupitelstvo, zastupuje hejtmana v době
jeho nepřítomnosti nebo v době, kdy hejtman nevykonává funkci (§ 48 odst. 2 a §
54).

§ 64a
Je-li
hejtman ze své funkce odvolán nebo se funkce vzdal a není-li současně zvolen
nový hejtman, vykonává jeho pravomoci podle tohoto zákona náměstek hejtmana,
kterého určilo zastupitelstvo k zastupování hejtmana (§ 64). Neurčilo-li
zastupitelstvo takového náměstka hejtmana nebo byl-li náměstek hejtmana z funkce
odvolán nebo se funkce vzdal současně s hejtmanem, pověří zastupitelstvo výkonem
pravomocí hejtmana některého z členů rady.

§ 64b
(1)
Hejtman vykonává v období od voleb do zastupitelstva do ustavujícího zasedání
nově zvoleného zastupitelstva pravomoci podle § 59 odst. 1 písm. a), c), d), e),
h), i) a j), § 59 odst. 3 a § 61 odst. 3.

(2) Jestliže zastupitelstvo nezvolí
na svém ustavujícím zasedání hejtmana, vykonává dosavadní hejtman, je-li členem
zastupitelstva, pravomoci podle odstavce 1. Není-li dosavadní hejtman členem
zastupitelstva, pověří zastupitelstvo výkonem těchto pravomocí některého ze
svých členů.

§ 64c
(1)
Hejtman má právo užívat při významných příležitostech závěsný odznak. Závěsný
odznak má uprostřed velký státní znak a po obvodu odznaku je uveden název Česká
republika.

(2) Rada může
stanovit, v kterých případech může tento odznak užívat jiný člen zastupitelstva
nebo ředitel krajského úřadu.

Díl 4

Zvláštní orgány

§ 65
(1)
Hejtman zřizuje pro výkon přenesené působnosti zvláštní orgány, pokud tak
stanoví zvláštní zákon.

(2) V čele zvláštního orgánu může
být jen osoba, která, nestanoví-li zvláštní zákon23) jinak, prokázala
zvláštní odbornou způsobilost v oblasti přenesené působnosti, pro jejíž výkon
byl zvláštní orgán zřízen. Pro prokázání zvláštní odborné způsobilosti osoby
stojící v čele zvláštního orgánu platí obdobně ustanovení zvláštních právních
předpisů upravujících toto prokázání pro úředníky územních samosprávných
celků.

(3) Ustanovení
odstavce 2 se nevztahuje na případy, kdy v čele zvláštního orgánu stojí na
základě ustanovení zákona hejtman.

Díl 5

Krajský úřad

§ 66
Krajský úřad plní úkoly v samostatné
působnosti uložené mu zastupitelstvem a radou a napomáhá činnosti výborů a
komisí. Rada může ukládat úkoly krajskému úřadu jen v rozsahu své působnosti
svěřené jí zákonem.

§ 67
(1)
Krajský úřad vykonává přenesenou působnost s výjimkou věcí, které jsou zákonem
svěřeny zastupitelstvu a radě nebo zvláštnímu orgánu. Krajský úřad

a)

přezkoumává rozhodnutí vydaná orgány obce v řízení podle zvláštních
zákonů,22a) pokud není zákonem tato působnost svěřena zvláštnímu
orgánu nebo zákon nestanoví jinak,

b)

ukládá sankce podle zákona,

c)

poskytuje odbornou a metodickou pomoc obcím,

d)

zabezpečuje koordinaci výstavby a provozu informačního systému
kompatibilního s informačními systémy veřejné správy,

e)

provádí podle zvláštního právního předpisu22b) kontrolu výkonu
přenesené působnosti obcí,

f)

zřizuje funkci koordinátora pro romské záležitosti,22c)

g)

vykonává další působnosti svěřené mu zákonem.

(2) Krajský úřad kontroluje v
potřebném rozsahu a prostředky, které zákon dává k dispozici, činnost orgánů
obcí při výkonu přenesené působnosti.

§ 68
(1)
Krajský úřad tvoří ředitel a zaměstnanci kraje zařazení do krajského úřadu (dále
jen "zaměstnanec"). V čele krajského úřadu stojí ředitel. Ředitele v případě
nepřítomnosti zastupuje zástupce ředitele.

(2) Krajský úřad se člení na odbory
a oddělení.

§ 69
(1)
Ředitel je zaměstnancem kraje. Za plnění úkolů svěřených krajskému úřadu v
samostatné a přenesené působnosti je odpovědný hejtmanovi.

(2) Ředitel

a)

zajišťuje úkoly v přenesené působnosti kraje vyplývající ze zvláštních
zákonů,

b)

podává Ústavnímu soudu návrh na zrušení nařízení obce za podmínek
stanovených zvláštním právním předpisem22d),

c)

podle zvláštních předpisů plní vůči zaměstnancům kraje zařazeným do
krajského úřadu funkci statutárního orgánu zaměstnavatele,

d)

stanoví podle zvláštních předpisů21) platy zaměstnancům kraje
zařazeným do krajského úřadu,

e)

je nadřízeným všech zaměstnanců kraje zařazených do krajského úřadu a
kontroluje jejich činnost,

f)

vydává zejména organizační a pracovní řád, spisový řád a skartační řád
krajského úřadu,

g)

je oprávněn předkládat radě návrhy na vydání nařízení kraje,

h)

určuje po projednání s hejtmanem své zástupce,

i)

plní úkoly uložené mu zastupitelstvem, radou nebo hejtmanem,

j)

plní úkoly stanovené v samostatné působnosti zastupitelstvem a radou a
další úkoly stanovené zákonem.

(3) Ředitel je oprávněn zúčastňovat
se zasedání zastupitelstva a schůzí rady s hlasem poradním.

(4) Ředitel nesmí vykonávat funkce v
politických stranách a v politických hnutích. Jeho funkce je neslučitelná s
funkcí poslance a senátora Parlamentu České republiky a s funkcí člena
zastupitelstva územního samosprávného celku.

§ 69a
Krajský úřad v přenesené působnosti
provádí dozor nad výkonem přenesené působnosti svěřené orgánům obcí podle
zvláštního právního předpisu22e).

§ 70
(1)
Všechny písemnosti vyhotovené orgány kraje týkající se samostatné působnosti se
v záhlaví označují názvem kraje s uvedením názvu příslušného orgánu, který
písemnost vyhotovil.

(2)
Všechny písemnosti vyhotovené orgány kraje týkající se přenesené působnosti se v
záhlaví označují slovy "Krajský úřad" s uvedením názvu kraje a současně se uvede
i název odboru či zvláštního orgánu, který písemnost vyhotovil. Toto neplatí pro
nařízení kraje.

§ 70a

Razítko kraje
Kraj může používat vlastní razítko.
Razítko může kraj používat jen v případech, kdy zákonem není stanoveno povinné
užívání úředního razítka s malým státním znakem.

§ 71

zrušen zákonem č. 501/2004 Sb.

§ 72 až 75

zrušeny zákonem č. 231/2002 Sb.

HLAVA V

ORGÁNY ZASTUPITELSTVA A RADY

Výbory

§ 76
(1)
Zastupitelstvo může zřídit jako své iniciativní a kontrolní orgány výbory. Svá
stanoviska a návrhy předkládají výbory zastupitelstvu.

(2) Předsedou výboru je vždy člen
zastupitelstva.

§ 77
(1)
Výbory plní úkoly, kterými je pověří zastupitelstvo. Ze své činnosti odpovídají
výbory zastupitelstvu.

(2) Počet členů výborů je vždy
lichý. Výbory se schází podle potřeby.

(3) K přijetí usnesení je třeba
nadpoloviční většiny hlasů všech členů výborů. Usnesení výborů se vyhotovují
písemně a podepisuje je předseda výboru.

§ 78
(1)
Zastupitelstvo zřizuje vždy výbor finanční, výbor kontrolní a výbor pro výchovu,
vzdělávání a zaměstnanost. Tyto výbory jsou nejméně pětičlenné.

(2) Kraj, v jehož územním obvodu
žije podle posledního sčítání lidu alespoň 5 % občanů hlásících se k národnosti
jiné než české, zřizuje výbor pro národnostní menšiny. Členy tohoto výboru jsou
i zástupci národnostních menšin, pokud je deleguje svaz utvořený podle
zvláštního zákona;11) vždy však příslušníci národnostních menšin musí
tvořit nejméně polovinu všech členů výboru.

(3) Členy finančního a kontrolního
výboru nemohou být hejtman, zástupce hejtmana, ředitel ani osoby zabezpečující
rozpočtové a účetní práce na krajském úřadu.

(4) Finanční výbor

a)

provádí kontrolu hospodaření s majetkem a finančními prostředky
kraje,

b)

provádí kontrolu hospodaření právnických osob a zařízení založených nebo
zřízených krajem, nebo které na kraj byly převedeny,

c)

provádí kontrolu využití dotací poskytnutých krajem z jeho prostředků
obcím; za tímto účelem je výbor oprávněn požadovat od obcí příslušné podklady
a obce jsou povinny poskytnout výboru požadovanou součinnost,

d)

plní další úkoly ve finanční oblasti, kterými jej pověří
zastupitelstvo.

(5) Kontrolní výbor

a)

kontroluje plnění usnesení zastupitelstva a rady,

b)

kontroluje dodržování právních předpisů ostatními výbory a krajským úřadem
na úseku samostatné působnosti,

c)

plní další kontrolní úkoly, kterými jej pověří
zastupitelstvo.

(6) Výbor pro výchovu, vzdělávání a
zaměstnanost

a)

v návaznosti na demografický vývoj a vývoj zaměstnanosti posuzuje a
vyjadřuje se k síti škol a školských zařízení, studijních a učebních oborů a k
jejich změnám v působnosti kraje,

b)

předkládá návrhy na zkvalitnění péče poskytované školami a školskými
zařízeními, popřípadě předškolními zařízeními, které kraj zřizuje,

c)

vyjadřuje se k záměrům na poskytování dotací v oblasti mládeže,
tělovýchovy a sportu,

d)

projednává zprávy o výsledcích výchovně vzdělávací činnosti škol,
školských zařízení a předškolních zařízení, které kraj zřizuje,

e)

plní další úkoly v oblasti výchovy a vzdělávání, kterými jej pověří
zastupitelstvo.

§ 79
(1) O
provedené kontrole výbor pořídí zápis, který obsahuje předmět kontroly, jaké
nedostatky byly zjištěny a návrhy na opatření směřující k odstranění nedostatků.
Zápis podepisuje člen výboru a zaměstnanec, jehož činnosti se kontrola
týkala.

(2) Výbor
předloží zápis zastupitelstvu; v případě kontrolního zápisu se k zápisu připojí
vyjádření orgánu, případně zaměstnanců, jejichž činnosti se kontrola
týkala.

§ 80

Komise
(1) Rada zřizuje jako své
iniciativní a poradní orgány komise. Svá stanoviska a náměty předkládají komise
radě.

(2) Komise se
usnáší většinou hlasů všech svých členů.

(3) Komise je ze své činnosti
odpovědna radě.

HLAVA VI

DOZOR

Díl 1

Dozor nad vydáváním a obsahem obecně závazných vyhlášek
krajů a usnesení, rozhodnutí a jiných opatření orgánů krajů
v samostatné působnosti

§ 81
(1)
Odporuje-li obecně závazná vyhláška kraje zákonu, vyzve ministerstvo kraj ke
zjednání nápravy. Nezjedná-li kraj nápravu do 60 dnů od doručení výzvy, rozhodne
ministerstvo o pozastavení účinnosti této obecně závazné vyhlášky. Účinnost
obecně závazné vyhlášky kraje je pozastavena dnem doručení rozhodnutí
ministerstva kraji. Ministerstvo v rozhodnutí současně stanoví kraji přiměřenou
lhůtu ke zjednání nápravy. Zjedná-li zastupitelstvo kraje nápravu ve stanovené
lhůtě, ministerstvo své rozhodnutí o pozastavení účinnosti obecně závazné
vyhlášky kraje zruší neprodleně poté, co obdrží sdělení kraje o zjednání
nápravy, jehož přílohou je i obecně závazná vyhláška kraje, kterou byla zjednána
náprava.

(2) V případě
zřejmého rozporu obecně závazné vyhlášky kraje s lidskými právy a základními
svobodami může ministerstvo pozastavit její účinnost bez předchozí výzvy ke
zjednání nápravy. Účinnost obecně závazné vyhlášky kraje je pozastavena dnem
doručení rozhodnutí ministerstva kraji. Ministerstvo v rozhodnutí současně
stanoví kraji lhůtu ke zjednání nápravy. Zjedná-li zastupitelstvo kraje nápravu
ve stanovené lhůtě, ministerstvo své rozhodnutí o pozastavení účinnosti obecně
závazné vyhlášky kraje zruší neprodleně poté, co obdrží sdělení kraje o zjednání
nápravy, jehož přílohou je i obecně závazná vyhláška kraje, kterou byla zjednána
náprava.

(3) Nezjedná-li
zastupitelstvo kraje nápravu ve stanovené lhůtě a není-li proti rozhodnutí
ministerstva podle odstavce 1 a 2 podán rozklad, podá ministerstvo do 30 dnů od
uplynutí lhůty pro podání rozkladu Ústavnímu soudu návrh na zrušení obecně
závazné vyhlášky kraje. Je-li proti rozhodnutí ministerstva podle odstavce 1 a 2
podán rozklad, podá ministerstvo takový návrh Ústavnímu soudu do 30 dnů ode dne
právní moci rozhodnutí o rozkladu, kterým byl rozklad zamítnut. Jestliže Ústavní
soud tento návrh odmítne, zamítne nebo řízení zastaví, rozhodnutí ministerstva o
pozastavení účinnosti obecně závazné vyhlášky kraje pozbývá platnosti dnem, kdy
rozhodnutí Ústavního soudu nabude právní moci.

(4) Zjedná-li zastupitelstvo kraje
nápravu před rozhodnutím Ústavního soudu o návrhu podle odstavce 3, sdělí kraj
neprodleně tuto skutečnost Ústavnímu soudu a ministerstvu. Ministerstvo své
rozhodnutí o pozastavení účinnosti obecně závazné vyhlášky kraje zruší do 15 dnů
od doručení sdělení kraje o zjednání nápravy, jehož přílohou je i obecně závazná
vyhláška kraje, kterou byla zjednána náprava.

§ 82
(1)
Je-li usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánu kraje v samostatné
působnosti v rozporu se zákonem nebo jiným právním předpisem a nejde-li o obecně
závaznou vyhlášku kraje, vyzve ministerstvo kraj ke zjednání nápravy.
Nezjedná-li příslušný orgán kraje nápravu do 60 dnů od doručení výzvy, pozastaví
ministerstvo výkon takového usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu
kraje v samostatné působnosti. Výkon usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření
orgánu kraje v samostatné působnosti je pozastaven dnem doručení rozhodnutí
ministerstva kraji. Ministerstvo v rozhodnutí současně stanoví kraji přiměřenou
lhůtu ke zjednání nápravy. Zjedná-li příslušný orgán kraje nápravu ve stanovené
lhůtě, ministerstvo své rozhodnutí o pozastavení výkonu usnesení, rozhodnutí
nebo jiného opatření orgánu kraje v samostatné působnosti zruší neprodleně poté,
co obdrží sdělení kraje o zjednání nápravy, jehož přílohou je i usnesení,
rozhodnutí nebo jiné opatření orgánu kraje v samostatné působnosti, kterým byla
zjednána náprava.

(2) V
případě zřejmého a závažného rozporu usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření
orgánu kraje v samostatné působnosti se zákonem může ministerstvo pozastavit
výkon takového usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu kraje v
samostatné působnosti bez předchozí výzvy ke zjednání nápravy. Výkon takového
usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu kraje v samostatné působnosti
je pozastaven dnem doručení rozhodnutí ministerstva kraji. Ministerstvo v
rozhodnutí současně stanoví kraji lhůtu ke zjednání nápravy. Zjedná-li příslušný
orgán kraje nápravu ve stanovené lhůtě, ministerstvo své rozhodnutí o
pozastavení výkonu usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu kraje v
samostatné působnosti zruší neprodleně poté, co obdrží sdělení kraje o zjednání
nápravy, jehož přílohou je i usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánu
kraje v samostatné působnosti, kterým byla zjednána náprava.

(3) Nezjedná-li příslušný orgán
kraje ve stanovené lhůtě nápravu a není-li proti rozhodnutí ministerstva podle
odstavce 1 a 2 podán rozklad, podá ministerstvo do 30 dnů od uplynutí lhůty pro
podání rozkladu příslušnému soudu návrh na zrušení usnesení, rozhodnutí nebo
jiného opatření orgánu kraje v samostatné působnosti. Je-li proti rozhodnutí
ministerstva podle odstavce 1 a 2 podán rozklad, podá ministerstvo takový návrh
příslušnému soudu do 30 dnů ode dne právní moci rozhodnutí o rozkladu, kterým
byl rozklad zamítnut. Jestliže soud tento návrh odmítne, zamítne nebo řízení
zastaví, rozhodnutí ministerstva o pozastavení výkonu usnesení, rozhodnutí nebo
jiného opatření orgánu kraje v samostatné působnosti pozbývá platnosti dnem, kdy
rozhodnutí soudu nabude právní moci.

(4) Zjedná-li příslušný orgán kraje
před rozhodnutím soudu o návrhu podle odstavce 3 nápravu, sdělí kraj neprodleně
tuto skutečnost soudu a ministerstvu. Ministerstvo své rozhodnutí o pozastavení
výkonu usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu kraje v samostatné
působnosti zruší do 15 dnů od doručení sdělení kraje o zjednání nápravy, jehož
přílohou je usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánu kraje v samostatné
působnosti, kterým byla zjednána náprava.

(5) Ministerstvo o pozastavení
výkonu usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu kraje v samostatné
působnosti nerozhodne, jestliže již bylo vykonáno; v takovém případě podá pouze
návrh soudu na jeho zrušení.

(6) Ustanovení odstavců 1 až 5 se
nepoužijí v případě porušení právních předpisů občanského, obchodního nebo
pracovního práva a v případě, kdy jsou dozor nebo kontrola výkonu samostatné
působnosti krajů upraveny zvláštním právním předpisem25).

Díl 2

Dozor nad vydáváním a obsahem nařízení krajů a usnesení,
rozhodnutí a jiných opatření orgánů krajů
v přenesené působnosti

§ 83
(1)
Odporuje-li nařízení kraje zákonu nebo jinému právnímu předpisu, vyzve věcně
příslušné ministerstvo nebo jiný ústřední správní úřad kraj ke zjednání nápravy.
Nezjedná-li příslušný orgán kraje nápravu do 60 dnů od doručení výzvy, rozhodne
věcně příslušné ministerstvo nebo jiný ústřední správní úřad o pozastavení
účinnosti tohoto nařízení kraje. Účinnost nařízení kraje je pozastavena dnem
doručení rozhodnutí věcně příslušného ministerstva nebo jiného ústředního
správního úřadu kraji. Věcně příslušné ministerstvo nebo jiný ústřední správní
úřad v rozhodnutí současně stanoví kraji přiměřenou lhůtu ke zjednání nápravy.
Zjedná-li příslušný orgán kraje nápravu ve stanovené lhůtě, věcně příslušné
ministerstvo nebo jiný ústřední správní úřad své rozhodnutí o pozastavení
účinnosti nařízení kraje zruší neprodleně poté, co obdrží sdělení kraje o
zjednání nápravy, jehož přílohou je i nařízení kraje, kterým byla zjednána
náprava.

(2) V případě
zřejmého rozporu nařízení kraje s lidskými právy a základními svobodami může
věcně příslušné ministerstvo nebo jiný ústřední správní úřad pozastavit jeho
účinnost bez předchozí výzvy ke zjednání nápravy. Účinnost nařízení kraje je
pozastavena dnem doručení rozhodnutí věcně příslušného ministerstva nebo jiného
ústředního správního úřadu kraji. Věcně příslušné ministerstvo nebo jiný
ústřední správní úřad v rozhodnutí současně stanoví kraji přiměřenou lhůtu ke
zjednání nápravy. Zjedná-li příslušný orgán kraje nápravu ve stanovené lhůtě,
věcně příslušné ministerstvo nebo jiný ústřední správní úřad své rozhodnutí o
pozastavení účinnosti nařízení kraje zruší neprodleně poté, co obdrží sdělení
kraje o zjednání nápravy, jehož přílohou je i nařízení kraje, kterým byla
zjednána náprava.

(3)
Nezjedná-li příslušný orgán kraje nápravu ve stanovené lhůtě, podá věcně
příslušné ministerstvo nebo jiný ústřední správní úřad do 30 dnů ode dne
uplynutí lhůty pro nápravu Ústavnímu soudu návrh na zrušení nařízení kraje.
Jestliže Ústavní soud tento návrh odmítne, zamítne nebo řízení zastaví,
rozhodnutí věcně příslušného ministerstva nebo jiného ústředního správního úřadu
o pozastavení účinnosti nařízení kraje pozbývá platnosti dnem, kdy rozhodnutí
Ústavního soudu nabude právní moci.

(4) Zjedná-li příslušný orgán kraje
před rozhodnutím Ústavního soudu o návrhu podle odstavce 3 nápravu, sdělí kraj
neprodleně tuto skutečnost Ústavnímu soudu a věcně příslušnému ministerstvu nebo
jinému ústřednímu správnímu úřadu. Věcně příslušné ministerstvo nebo jiný
ústřední správní úřad rozhodnutí o pozastavení účinnosti nařízení kraje zruší do
15 dnů od doručení sdělení kraje o zjednání nápravy, jehož přílohou je i
nařízení kraje, kterým byla zjednána náprava.

§ 84
(1)
Odporuje-li usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánu kraje v přenesené
působnosti zákonu, jinému právnímu předpisu a v jejich mezích též usnesení
vlády, směrnici ústředního správního úřadu nebo opatření věcně příslušného
ministerstva nebo jiného ústředního správního úřadu přijatému při kontrole
výkonu přenesené působnosti, vyzve věcně příslušné ministerstvo nebo jiný
ústřední správní úřad kraj ke zjednání nápravy. Nezjedná-li kraj nápravu do 60
dnů od doručení výzvy, věcně příslušné ministerstvo nebo jiný ústřední správní
úřad takové usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánu kraje zruší a o
rozhodnutí o zrušení usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu kraje v
přenesené působnosti informuje krajský úřad.

(2) V případě zřejmého a závažného
rozporu usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu kraje v přenesené
působnosti se zákonem může věcně příslušné ministerstvo nebo jiný ústřední
správní úřad takové usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánu kraje zrušit
bez předchozí výzvy ke zjednání nápravy.

Díl 3

Společná ustanovení k dozoru

§ 85
(1)
Kraj vyvěsí neprodleně na úřední desce krajského úřadu po dobu nejméně 15
dnů

a)

rozhodnutí soudu, kterým se zrušuje usnesení, rozhodnutí nebo jiné
opatření orgánu kraje v samostatné působnosti,

b)

rozhodnutí Ústavního soudu o odmítnutí nebo zamítnutí návrhu nebo o
zastavení řízení o návrhu na zrušení právního předpisu
kraje.

(2) Ve
Věstníku kraj neprodleně oznámí

a)

rozhodnutí o pozastavení účinnosti právního předpisu kraje,

b)

rozhodnutí o zrušení pozastavení účinnosti právního předpisu
kraje,

c)

nález Ústavního soudu, kterým se zrušuje právní předpis kraje nebo jeho
jednotlivá ustanovení,

d)

rozhodnutí Ústavního soudu, na jehož základě pozbývá rozhodnutí o
pozastavení účinnosti právního předpisu kraje platnosti.

(3) Kraj na požádání zašle
neprodleně ministerstvu usnesení, rozhodnutí a jiná opatření orgánů kraje v
samostatné působnosti. Kraj na požádání zašle neprodleně věcně příslušnému
ministerstvu nebo jinému ústřednímu správnímu úřadu usnesení, rozhodnutí a jiná
opatření orgánů kraje v přenesené působnosti.

(4) Na rozhodování o pozastavení
účinnosti nařízení kraje a o zrušení usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření
orgánu kraje v přenesené působnosti se ustanovení správního řádu nepoužijí, s
výjimkou ustanovení o základních zásadách činnosti správních orgánů.

(5) Ustanovení dílů 1 a 2 se
nevztahují na rozhodnutí a jiné úkony orgánů kraje učiněné podle správního řádu
nebo podle zákona o správě daní a poplatků.

HLAVA VII

KONTROLA VÝKONU SAMOSTATNÉ A PŘENESENÉ PŮSOBNOSTI

§ 86
(1)
Ministerstvo kontroluje výkon samostatné působnosti svěřené orgánům krajů. Věcně
příslušná ministerstva nebo jiné ústřední správní úřady kontrolují výkon
přenesené působnosti svěřené orgánům krajů.

(2) Kontrolou se pro účely tohoto
zákona rozumí činnost orgánů veřejné správy uvedených v odstavci 1, při které se
zjišťuje, zda orgány krajů dodržují

a)

při výkonu samostatné působnosti zákony a jiné právní předpisy,

b)

při výkonu přenesené působnosti zákony, jiné právní předpisy a v jejich
mezích též usnesení vlády, směrnice ústředních správních úřadů a opatření
příslušných orgánů veřejné správy přijatá při kontrole výkonu přenesené
působnosti podle tohoto zákona (§ 88 odst. 3).

(3) Kontrolu výkonu samostatné a
přenesené působnosti svěřené orgánům krajů provádějí pověření zaměstnanci státu
zařazení do ministerstva, věcně příslušného ministerstva nebo jiného ústředního
správního úřadu (dále jen "kontrolující").

§ 87

Kontrola výkonu samostatné působnosti
(1) Kontrolující je při provádění
kontroly oprávněn

a)

požadovat od příslušného orgánu kraje, aby ve stanovené lhůtě předložil
podklady a poskytl úplné informace nezbytné k provedení kontroly,

b)

zajistit v odůvodněných případech předložené podklady,

c)

vstupovat do objektů a do jiných prostor, pokud vstup souvisí s prováděním
kontroly,

d)

v nezbytném rozsahu odpovídajícím povaze jeho činnosti používat technické
a materiální vybavení kraje, v případech, kdy je jejich použití nezbytné k
zabezpečení kontroly.

(2) Kraj poskytne v souvislosti s
prováděním kontroly kontrolujícímu veškerou součinnost odpovídající možnostem
kraje a rozsahu kontrolních oprávnění stanovených tímto zákonem.

(3) Kontrolující je povinen

a)

oznámit hejtmanovi, popřípadě jím pověřenému zástupci, zahájení a ukončení
kontroly a předložit před zahájením kontroly písemné pověření vydané osobou
oprávněnou podle vnitřních předpisů kontrolního orgánu,

b)

provádět kontrolu v rozsahu pověření ke kontrole,

c)

zjistit skutečný stav kontrolovaných činností, porovnat je s příslušnými
právními předpisy a kontrolní zjištění prokázat příslušnými podklady,

d)

písemně potvrdit převzetí předložených podkladů, zabezpečit řádnou ochranu
zajištěných podkladů a vrátit je neprodleně, pominou-li důvody jejich
zajištění,

e)

o výsledcích kontroly pořídit písemný protokol o kontrole a uvést v něm
náležitosti stanovené tímto zákonem,

f)

seznámit s obsahem protokolu o kontrole hejtmana, popřípadě jím pověřeného
zástupce,

g)

předat stejnopis protokolu o kontrole hejtmanovi, popřípadě jím pověřenému
zástupci, k podpisu,

h)

poučit hejtmana, popřípadě jím pověřeného zástupce, o možnosti podat proti
protokolu námitky.

(4) V protokolu o kontrole se
zejména uvede

a)

označení kontrolního orgánu,

b)

označení kontrolovaného orgánu kraje,

c)

jméno a příjmení kontrolujícího, popřípadě kontrolujících,

d)

místo a čas provedení kontroly,

e)

předmět kontroly a kontrolované období,

f)

všechna kontrolní zjištění, včetně uvedení zjištěného nezákonného
postupu,

g)

označení všech podkladů, o které se kontrolní zjištění opírá,

h)

podpis kontrolujícího, který kontrolu provedl; v případě, že kontrolu
provedlo více kontrolujících, podpisy všech kontrolujících, kteří se kontroly
zúčastnili,

i)

datum vyhotovení protokolu a datum převzetí protokolu o kontrole
hejtmanem, popřípadě jím pověřeným zástupcem.

(5) Pokud hejtman, popřípadě jím
pověřený zástupce, odmítnou podepsat protokol o kontrole, kontrolující tuto
skutečnost vyznačí v protokolu.

(6) Proti protokolu o kontrole může
hejtman nebo jím pověřený zástupce podat do 15 dnů ode dne jeho převzetí
námitky. O námitkách proti protokolu o kontrole rozhodne kontrolující. Nebylo-li
námitkám vyhověno, mohou se hejtman, popřípadě jím pověřený zástupce, ve lhůtě
15 dnů ode dne doručení rozhodnutí o námitkách odvolat k tomu, kdo
kontrolujícího pověřil kontrolou (dále jen "vedoucí"). Vedoucí o odvolání proti
rozhodnutí o námitkách rozhodne do 30 dnů od doručení odvolání. Jsou-li pro to
důvody, vedoucí rozhodnutí o námitkách změní nebo zruší, jinak odvolání zamítne
a rozhodnutí potvrdí. Pokud v řízení o odvolání proti rozhodnutí o námitkách
vyplyne potřeba věc došetřit, vedoucí rozhodnutí zruší a zajistí došetření věci.
Proti rozhodnutí vedoucího se nelze dále odvolat. Pokud kontrolující vyhoví
námitkám proti protokolu, nebo pokud vedoucí vyhoví odvolání proti rozhodnutí o
námitkách, je přílohou jejich písemného rozhodnutí dodatek k protokolu, kterým
je opravena část protokolu o kontrole, která byla námitkami úspěšně
napadena.

(7) Při
rozhodování podle odstavce 6 se nepostupuje podle správního řádu, s výjimkou
ustanovení o základních zásadách činnosti správních orgánů, doručování a
obsahových a formálních náležitostech rozhodnutí.

(8) Hejtman, popřípadě jím pověřený
zástupce, na nejbližším zasedání zastupitelstva kraje seznámí zastupitelstvo
kraje s výsledky uskutečněné kontroly; v případě, že byl kontrolou shledán
nezákonný postup orgánů kraje, předloží mu návrh opatření k odstranění jeho
důsledků a k zamezení jeho opakování, popřípadě jej seznámí se způsobem, jakým
se tak již stalo. Informace o jednání zastupitelstva kraje v této věci včetně
návrhu opatření podle věty první, popřípadě sdělení o způsobu nápravy
nezákonného postupu orgánů kraje, kraj neprodleně vyvěsí na úřední desce
krajského úřadu po dobu nejméně 15 dnů.

§ 88

Kontrola výkonu přenesené působnosti
(1) Pro kontrolu výkonu přenesené
působnosti svěřené orgánům krajů se ustanovení § 87 užije obdobně, s výjimkou
odstavce 8. Práva a povinnosti, které podle § 87 náležejí hejtmanovi, popřípadě
jím pověřenému zástupci, náležejí v případě kontroly výkonu přenesené působnosti
řediteli krajského úřadu.

(2) Kontrolující je povinen porovnat
stav kontrolovaných činností též s usneseními vlády, směrnicemi ústředních
správních úřadů a s opatřeními příslušných orgánů veřejné správy přijatými při
kontrole výkonu přenesené působnosti.

(3) Kontrolující může dále v
protokolu o kontrole

a)

uložit orgánu kraje splnit úkol stanovený zákonem nebo provést nápravu
nezákonného postupu nebo jiných nedostatků zjištěných při kontrole a stanovit
mu k tomu přiměřenou lhůtu,

b)

uložit orgánu kraje podat kontrolnímu orgánu ve lhůtě stanovené podle
písmene a) písemnou zprávu o splnění úkolu stanoveného zákonem nebo o nápravě
nezákonného postupu nebo jiných nedostatků zjištěných při
kontrole.

(4)
Ustanovení odstavce 3 písm. a) se nevztahuje na úkony učiněné orgány kraje podle
správního řádu nebo podle zákona o správě daní a poplatků.

§ 89
(1)
Fyzické osobě, která zavinila, že kraj nesplnil povinnost podle § 87 odst. 2,
může kontrolní orgán uložit pořádkovou pokutu až do výše 50 000 Kč.

(2) Pořádkovou pokutu lze uložit i
opakovaně, nebyla-li povinnost splněna ani ve lhůtě nově stanovené
kontrolujícím. Úhrn takto uložených pořádkových pokut nesmí přesáhnout částku
200 000 Kč.

(3)
Pořádkovou pokutu lze uložit do 1 měsíce ode dne nesplnění
povinnosti.

(4)
Pořádkovou pokutu vybírá a vymáhá kontrolní orgán, který ji uložil. Pořádková
pokuta je příjmem rozpočtu, ze kterého je hrazena činnost kontrolního orgánu,
který pokutu uložil.

(5)
Při vybírání a vymáhání pořádkové pokuty se postupuje podle zákona o správě daní
a poplatků.

§ 90 až 91a

zrušeny zákonem č. 234/2006 Sb.

HLAVA VIII

VZTAH MINISTERSTEV A VLÁDY K ÚZEMNÍM SAMOSPRÁVNÝM CELKŮM

§ 92
(1)
Při výkonu přenesené působnosti jsou orgány územní samosprávy podřízeny
příslušnému ministerstvu.

(2) Příslušná ministerstva, do
jejichž působnosti náleží úseky státní správy vykonávané orgány územní
samosprávy, řídí v rámci zákonů výkon státní správy vydáváním právních předpisů
a směrnic; podmínkou platnosti směrnice je její publikace, ve výjimečném případě
oznámení o vydání ve Věstníku vlády pro orgány krajů a orgány obcí.

§ 92a

Vztah ministerstev ke krajům
Příslušná ministerstva, do jejichž
působnosti náleží úseky státní správy vykonávané orgány kraje,

a)

přezkoumávají rozhodnutí orgánů kraje vydaná na úseku přenesené působnosti
ve správním řízení;4) na přezkoumávání rozhodnutí orgánů kraje
vydaných ve správním řízení se vztahují ustanovení správního řádu,

b)

kontrolují výkon přenesené působnosti orgány kraje na svěřeném
úseku.

§ 93
Ministerstvo ve vztahu ke krajům na
úseku přenesené působnosti

a)

koordinuje vydávání směrnic ministerstev a jiných ústředních správních
úřadů, jež se dotýkají přenesené působnosti kraje nebo přenesené působnosti
obce; k tomu vydává Věstník vlády pro orgány krajů a orgány obcí; podmínkou
platnosti směrnic ústředních správních úřadů je jejich vyhlášení ve Věstníku
vlády pro orgány krajů a orgány obcí,

b)

kontroluje dodržování usnesení a opatření vlády v činnosti příslušných
orgánů kraje a poskytování odborné pomoci krajským úřadem obcím,

c)

organizuje porady ředitelů krajských úřadů,

d)

ve spolupráci s příslušnými ústředními správními úřady organizuje
provádění kontrol na vybraných úsecích činnosti orgánů kraje, vyhodnocuje
jejich výsledky a předkládá vládě návrhy na potřebná opatření,

e)

řídí a ve spolupráci s příslušnými ministerstvy koordinuje výstavbu a
realizaci informačních systémů krajů a zabezpečuje řešení a realizaci
projektů.

HLAVA IX

KONTROLA VÝKONU PŘENESENÉ
PŮSOBNOSTI OBCÍ

§ 93a až 93i

zrušeny zákonem č. 234/2006 Sb.

HLAVA X

USTANOVENÍ SPOLEČNÁ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ

Společná ustanovení

§ 94
(1)
Je-li orgánům kraje svěřeno rozhodování o právech a povinnostech fyzických a
právnických osob ve věcech patřících do samostatné působnosti kraje, k řízení je
příslušný krajský úřad; na jeho rozhodování se vztahuje správní
řád,4) pokud tento nebo zvláštní zákon nestanoví jinak. K
přezkoumávání těchto rozhodnutí je příslušné ministerstvo; odvolací orgán nemůže
rozhodnutí změnit.

(2)
Skutečnosti nasvědčující vyloučení zaměstnance zařazeného do krajského
úřadu27) z projednávání a rozhodování věci ve správním řízení se
oznamují příslušnému vedoucímu odboru krajského úřadu; skutečnosti nasvědčující
vyloučení vedoucího odboru krajského úřadu nebo vedoucího nebo člena zvláštního
orgánu se oznamují řediteli krajského úřadu. O podjatosti rozhoduje zaměstnanec,
jemuž se skutečnosti nasvědčující vyloučení oznamují; ten také v případě
rozhodnutí o vyloučení pro podjatost učiní potřebná opatření k zajištění dalšího
řízení.

(3) Orgány kraje
samy vykonávají správní rozhodnutí jimi vydaná, pokud není podán návrh na soudní
výkon rozhodnutí. Pokuty uložené krajem vybírá a vymáhá kraj;26)
výnos pokut je příjmem kraje, pokud zvláštní zákon nestanoví jinak.

(4) Správní řízení pravomocně
neskončená před nabytím účinnosti tohoto zákona se dokončí podle dosavadních
předpisů.

§ 95
Tento
zákon se nevztahuje na hlavní město Prahu.

Přechodná ustanovení

§ 96
(1)
Přednosta okresního úřadu v sídle kraje přijme do pracovního poměru k okresnímu
úřadu zaměstnance, kteří budou určeni ministerstvem na základě výsledků
výběrového řízení organizovaného ministerstvem. Tito zaměstnanci zabezpečí
přípravu zahájení činnosti nově zvolených orgánů kraje a výkon působnosti
krajského úřadu.

(2) Pro
Brněnský kraj zabezpečí úkoly podle odstavce 1 Okresní úřad Brno-venkov, pro
Ostravský kraj Okresní úřad Karviná a pro Plzeňský kraj Okresní úřad
Plzeň-sever.

(3) Práva a
povinnosti z pracovněprávních vztahů zaměstnanců přijatých podle odstavců 1 a 2
přecházejí ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona z okresních úřadů na příslušné
kraje.

§ 97
Ustavující zasedání zastupitelstev
zvolených ve volbách v roce 2000 svolá ministr vnitra. Termín jeho konání
stanoví tak, aby se uskutečnila do 40 dnů od vyhlášení výsledků
voleb.

§ 97a
(1)
Kraje obdrží ze státního rozpočtu příspěvek27a) určený na úhradu
nákladů spojených s převzetím výkonu státní správy v souvislosti s druhou fází
reformy veřejné správy v celkovém objemu 536 mil. Kč pro rok 2003.

(2) Výši příspěvku pro jednotlivé
kraje určí vláda svým usnesením.

(3) Příspěvek neobdrží kraje, které
budou dlouhodobě využívat administrativní budovy v majetku státu nebo na něž
tento majetek přejde.

(4) V případě, že kraje budou
administrativní budovy dlouhodobě využívat pouze částečně, odstavec 3 se použije
přiměřeně.

Závěrečná ustanovení

§ 98

Zmocňovací ustanovení
Vláda vydá nařízení k provedení § 47
a 48.

§ 99

Účinnost
(1) Tento zákon nabývá účinnosti
dnem voleb do zastupitelstev v krajích, s výjimkou ustanovení § 7, 29, 30 a 67,
která nabývají účinnosti dnem 1. ledna 2001.

(2) Ustanovení § 96 nabývá účinnosti
dnem vyhlášení tohoto zákona ve Sbírce
zákonů.

____________________________________________________________

1)

Zákon č. 320/2001 Sb., o finanční kontrole ve veřejné správě a o změně
některých zákonů (zákon o finanční kontrole).

2)

§ 26 zákona č. 500/2004 Sb., správní řád.

4)

Zákon č. 71/1967 Sb., o správním řízení (správní řád), ve znění zákona č.
29/2000 Sb.

5)

Zákon č. 133/2000 Sb., o evidenci obyvatel a rodných číslech a o změně
některých zákonů (zákon o evidenci obyvatel).
Zákon č. 326/1999 Sb., o
pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů.

6)

Zákon č. 130/2000 Sb., o volbách do zastupitelstev krajů a o změně
některých zákonů.

7)

Například zákon č. 148/1998 Sb., o ochraně utajovaných skutečností a o
změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 101/2000 Sb., o
ochraně osobních údajů a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších
předpisů a zákon č. 89/1995 Sb., o státní statistické službě, ve znění
pozdějších předpisů.

8)

Například zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších
předpisů.

9)

Například občanský zákoník.

9a)

§ 5 zákona č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky
(katastrální zákon), ve znění pozdějších předpisů.

9b)

§ 25 zákona č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších
předpisů.

9c)

Zákon č. 420/2004 Sb., o přezkoumávání hospodaření územních samosprávných
celků a dobrovolných svazků obcí.

10)

Obchodní zákoník.

11)

Zákon č. 83/1990 Sb., o sdružování občanů, ve znění pozdějších
předpisů.

12)

§ 49 až 53 zákona č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní zřízení).

13)§ 2 odst. 1, § 124, 206 zákoníku práce. 14)

Zákon č. 90/1995 Sb., o jednacím řádu Poslanecké sněmovny, ve znění zákona
č. 47/2000 Sb.

15)

§ 64 odst. 2 písm. e) zákona č. 182/1993 Sb., o Ústavním soudu.

16)

§ 124 zákoníku práce.

17)

§ 17 nařízení vlády č. 108/1994 Sb., kterým se provádí zákoník práce a
některé další zákony.

18)

§ 16 až 18 zákona č. 143/1992 Sb., o platu a odměně za pracovní pohotovost
v rozpočtových a v některých dalších organizacích a orgánech, ve znění
pozdějších předpisů.

19)

Například zákon č. 119/1992 Sb., o cestovních náhradách, ve znění
pozdějších předpisů.

21)

Zákon č. 143/1992 Sb.

22)

Zákon č. 106/1999 Sb.

22a)

Zákon č. 71/1967 Sb., o správním řízení (správní řád), ve znění pozdějších
předpisů.
Zákon č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění
pozdějších předpisů.

22b)

§ 129 a 129b zákona č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní zřízení), ve znění
zákona č. 234/2006 Sb.

22c)

§ 6 odst. 7 zákona č. 273/2001 Sb., o právech příslušníků národnostních
menšin a o změně některých zákonů.

22d)

§ 125 zákona č. 128/2000 Sb., ve znění zákona č. 234/2006 Sb.

22e)

§ 125 a 126 zákona č. 128/2000 Sb., ve znění zákona č. 234/2006 Sb.

23)

§ 53 odst. 4 zákona č. 200/1990 Sb., o přestupcích, ve znění zákona č.
67/1993 Sb.

25)

Zákon č. 320/2001 Sb., o finanční kontrole ve veřejné správě a o změně
některých zákonů (zákon o finanční kontrole), ve znění pozdějších
předpisů.
Zákon č. 420/2004 Sb., o přezkoumávání hospodaření územních
samosprávných celků a dobrovolných svazků obcí, ve znění zákona č. 413/2005
Sb.

26)

Zákon č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění pozdějších
předpisů.

27)

§ 9 zákona č. 71/1967 Sb.

27a)

§ 7 odst. 1 písm. r) zákona č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o
změnách některých souvisejících zákonů (rozpočtová
pravidla).

Poznámka zpracovatele: V bodu 145. došlo
zřejmě k záměně písmen v písmenu e) není slovo vydává, ale je v písmenu
f).

Nález Ústavního soudu č. 299/2004 Sb.

NÁLEZ

Ústavního soudu

Jménem České republiky

Ústavní soud rozhodl dne 9. března
2004 v plénu o návrhu skupiny poslanců Poslanecké sněmovny Parlamentu České
republiky na zrušení části ustanovení § 11 odst. 3 zákona č. 129/2000 Sb., o
krajích (krajské zřízení), ve znění zákona č. 273/2001 Sb., zákona č. 320/2001
Sb., zákona č. 450/2001 Sb. a zákona č. 231/2002 Sb., vyjádřené slovy "jakož i
přiměřenosti výše pokuty vzhledem k majetkovým poměrům osoby, která se
protiprávního jednání dopustila",

takto:

Návrh se zamítá

Čl. IV zákona č. 234/2006
Sb.

Čl. IV

Přechodná ustanovení
1. Řízení o pozastavení účinnosti
právního předpisu kraje, zahájená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se
dokončí podle dosavadních právních předpisů.

2. Řízení o pozastavení výkonu
usnesení, rozhodnutí nebo opatření orgánu kraje v samostatné působnosti,
zahájená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se dokončí podle dosavadních
právních předpisů.

3.
Kontrola výkonu přenesené působnosti krajů, zahájená přede dnem nabytí účinnosti
tohoto zákona, se dokončí podle dosavadních právních předpisů.

Čl.
LVI zákona č. 186/2006 Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. LVI
1.
Správní řízení zahájená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se dokončí
podle dosavadních právních předpisů.

2. Vyvlastňovací řízení zahájená
přede dnem 1. července 2006 se dokončí podle zákona č. 50/1976 Sb., ve znění čl.
LV tohoto zákona.

Čl. XLVIII zákona č. 189/2006 Sb.

Čl. XLVIII

Přechodné ustanovení
Byl-li uvolněný člen zastupitelstva
uznán dočasně práce neschopným nebo mu byla nařízena karanténa před 1. lednem
2007, měsíční odměna ve snížené výši mu nenáleží a poskytuje se mu po 31.
prosinci 2006 nadále
nemocenské.