SBÍRKA ZÁKONŮ
ČESKÉ REPUBLIKY

Profil aktualizovaného znění:

Titul původního předpisu:

Zákon o obcích (obecní zřízení)

Citace pův. předpisu: 128/2000 Sb.

Částka: 38/2000 Sb.

Datum přijetí: 12. dubna 2000

Rozeslána dne: 15. května 2000

Datum účinnosti: 12. listopadu 2000

Změny a doplňky předpisu:

provedené

číslo

s účinností dnem

Úplne znění

zákonem

273/2001 Sb.

vyhlášení
(2.8.2001)

zákonem

320/2001 Sb.

1. ledna 2002

zákonem

450/2001 Sb.

vyhlášení
(31.12.2001)

zákonem

313/2002 Sb.

vyhlášení
(12.7.2002)

zákonem

311/2002 Sb.

1. ledna 2003

zákonem

313/2002 Sb.

1. ledna 2003

2/2003 Sb.

zákonem

59/2003 Sb.

vyhlášení
(28.2.2003)

zákonem

22/2004 Sb.

1. února 2004

zákonem

216/2004 Sb.

vyhlášení
(28.4.2004)

zákonem

257/2004 Sb.

1. května 2004

zákonem

421/2004 Sb.

1. srpna 2004

zákonem

626/2004 Sb.

1. ledna 2005

zákonem

501/2004 Sb.

1. ledna 2006

zákonem

413/2005 Sb.

1. ledna 2006

zákonem

61/2006 Sb.

vyhlášení
(8.3.2006)

zákonem

245/2006 Sb.

vyhlášení
(31.5.2006)

zákonem

234/2006 Sb.

1. července
2006

zákonem

186/2006 Sb.

1. ledna 2007

zákonem

189/2006 Sb.

1. ledna 2007

Text aktualizovaného znění předpisu:
(Poslední změny vyznačeny
podtržením)

ZÁKON

o obcích (obecní zřízení)

Parlament se usnesl na tomto zákoně
České republiky:

ČÁST PRVNÍ

OBECNÍ ZŘÍZENÍ

HLAVA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Díl 1

Postavení obcí

§ 1
Obec je
základním územním samosprávným společenstvím občanů; tvoří územní celek, který
je vymezen hranicí území obce.

§ 2
(1)
Obec je veřejnoprávní korporací, má vlastní majetek. Obec vystupuje v právních
vztazích svým jménem a nese odpovědnost z těchto vztahů vyplývající.

(2) Obec pečuje o všestranný rozvoj
svého území a o potřeby svých občanů; při plnění svých úkolů chrání též veřejný
zájem.

§ 3
(1)
Obec, která má alespoň 3 000 obyvatel, je městem, pokud tak na návrh obce
stanoví předseda Poslanecké sněmovny po vyjádření vlády.

(2) Obec je městysem, pokud tak na
návrh obce stanoví předseda Poslanecké sněmovny po vyjádření vlády.

(3) Obec, která byla městem přede
dnem 17. května 1954, je městem, pokud o to požádá předsedu Poslanecké sněmovny.
Předseda Poslanecké sněmovny tak na žádost obce stanoví a zároveň určí den, kdy
se obec stává městem.

(4) Obec, která byla oprávněna
užívat označení městys přede dnem 17. května 1954, je městysem, pokud o to
požádá předsedu Poslanecké sněmovny. Předseda Poslanecké sněmovny tak na žádost
obce stanoví a zároveň určí den, od kterého se obec stává městysem.

(5) Sloučí-li se dvě nebo více obcí,
z nichž alespoň jedna je městem, je nově vzniklá obec městem. Sloučí-li se dvě
nebo více obcí, z nichž žádná není městem, ale alespoň jedna je městysem, je
nově vzniklá obec městysem. Oddělí-li se část města a vzniknou dvě nebo více
obcí, pak obec, které zůstane název dosavadního města nebo část jeho názvu, je i
nadále městem. Oddělí-li se část městyse a vzniknou dvě nebo více obcí, pak
obec, které zůstane název dosavadního městyse nebo část jeho názvu, je i nadále
městysem.

§ 4
(1)
Statutárními městy jsou Kladno, České Budějovice, Plzeň, Karlovy Vary, Ústí nad
Labem, Liberec, Hradec Králové, Pardubice, Jihlava, Brno, Zlín, Olomouc, Přerov,
Chomutov, Děčín, Frýdek-Místek, Ostrava, Opava, Havířov, Most, Teplice, Karviná
a Mladá Boleslav.

(2)
Území statutárních měst se může členit na městské obvody nebo městské části s
vlastními orgány samosprávy.

§ 5
(1)
Obec je samostatně spravována zastupitelstvem obce; dalšími orgány obce jsou
rada obce, starosta, obecní úřad a zvláštní orgány obce. Město je samostatně
spravováno zastupitelstvem města; dalšími orgány města jsou rada města,
starosta, městský úřad a zvláštní orgány města. Městys je samostatně spravován
zastupitelstvem městyse; dalšími orgány městyse jsou rada městyse, starosta,
úřad městyse a zvláštní orgány městyse.

(2) Statutární město je samostatně
spravováno zastupitelstvem města; dalšími orgány statutárního města jsou rada
města, primátor, magistrát a zvláštní orgány města. Městský obvod územně
členěného statutárního města je spravován zastupitelstvem městského obvodu;
dalšími orgány městského obvodu jsou rada městského obvodu, starosta, úřad
městského obvodu a zvláštní orgány městského obvodu. Městská část územně
členěného statutárního města je spravována zastupitelstvem městské části;
dalšími orgány městské části jsou rada městské části, starosta, úřad městské
části a zvláštní orgány městské části.

(3) Orgánem obce, městyse, města,
statutárního města, městského obvodu nebo městské části je též komise, jestliže
jí byl svěřen výkon přenesené působnosti (§ 122 odst. 2).

§ 6

zrušen zákonem č. 313/2002 Sb.

§ 7
(1)
Obec spravuje své záležitosti samostatně (dále jen "samostatná působnost").
Státní orgány a orgány krajů mohou do samostatné působnosti zasahovat, jen
vyžaduje-li to ochrana zákona, a jen způsobem, který zákon stanoví. Rozsah
samostatné působnosti může být omezen jen zákonem.

(2) Státní správu, jejíž výkon byl
zákonem svěřen orgánu obce, vykonává tento orgán jako svou přenesenou působnost
(§ 61 a násl.).

§ 8
Pokud
zvláštní zákon upravuje působnost obcí a nestanoví, že jde o přenesenou
působnost obce, platí, že jde vždy o samostatnou působnost.

§ 9

zrušen zákonem č. 313/2002 Sb.

§ 9a
Obce
zajišťují výkon finanční kontroly podle zvláštního právního
předpisu.2a)

§ 10
Povinnosti může obec ukládat v
samostatné působnosti obecně závaznou vyhláškou

a)

k zabezpečení místních záležitostí veřejného pořádku; zejména může
stanovit, které činnosti, jež by mohly narušit veřejný pořádek v obci nebo být
v rozporu s dobrými mravy, ochranou bezpečnosti, zdraví a majetku, lze
vykonávat pouze na místech a v čase obecně závaznou vyhláškou určených, nebo
stanovit, že na některých veřejných prostranstvích v obci jsou takové činnosti
zakázány,

b)

pro pořádání, průběh a ukončení veřejnosti přístupných sportovních a
kulturních podniků, včetně tanečních zábav a diskoték, stanovením závazných
podmínek v rozsahu nezbytném k zajištění veřejného pořádku,

c)

k zajištění udržování čistoty ulic a jiných veřejných prostranství, k
ochraně životního prostředí, zeleně v zástavbě a ostatní veřejné
zeleně3) (dále jen "veřejná zeleň") a k užívání zařízení obce
sloužících potřebám veřejnosti,

d)

stanoví-li tak zvláštní zákon.

§ 11
(1)
Obec může v přenesené působnosti vydávat na základě zákona a v jeho mezích
nařízení obce, je-li k tomu zákonem zmocněna.

(2) Obec vykonávající rozšířenou
působnost3a) (§ 66) může za podmínek stanovených v odstavci 1 vydávat
nařízení obce pro správní obvod stanovený zvláštním právním
předpisem.

§ 12
(1)
Obecně závazné vyhlášky a nařízení obce (dále jen "právní předpis obce") musí
být vyhlášeny což je podmínkou platnosti právního předpisu obce. Vyhlášení se
provede tak, že se právní předpis obce vyvěsí na úřední desce3b)
obecního úřadu po dobu 15 dnů. Dnem vyhlášení právního předpisu obce je první
den jeho vyvěšení na úřední desce. Kromě toho může obec uveřejnit právní předpis
obce způsobem v místě obvyklým.

(2) Pokud není stanovena účinnost
pozdější, nabývají právní předpisy obce účinnosti patnáctým dnem po dni
vyhlášení. Vyžaduje-li to naléhavý obecný zájem, lze výjimečně stanovit dřívější
počátek účinnosti, nejdříve však dnem vyhlášení.

(3) Nařízení obce vykonávající
rozšířenou působnost se zveřejní též na úřední desce obecních úřadů působících
ve správním obvodu obce s rozšířenou působností.

(4) Obec vede evidenci právních
předpisů, které vydala. Evidence právních předpisů obsahuje číslo a název
právního předpisu, datum jeho schválení, datum nabytí jeho platnosti, datum
nabytí jeho účinnosti, popřípadě i datum pozbytí jeho platnosti. Právní předpisy
obce se označují pořadovými čísly. Číselná řada se uzavírá vždy koncem každého
kalendářního roku.

(5)
Právní předpisy obce a jejich evidence musí být každému přístupny u obecního
úřadu v obci, která je vydala. Nařízení vydané obcí vykonávající rozšířenou
působnost musí být každému přístupné též u obecních úřadů působících v jejím
správním obvodu.

(6)
Obec zašle obecně závaznou vyhlášku obce neprodleně po dni jejího vyhlášení
Ministerstvu vnitra. Obec zašle nařízení obce neprodleně po dni jeho vyhlášení
krajskému úřadu.

§ 13
(1)
Státní orgány a orgány kraje jsou povinny, pokud je to možné, předem projednat s
obcí návrhy na opatření dotýkající se působnosti obce.

(2) Státní orgány a orgány kraje
poskytují obci na požádání bezplatně údaje a informace pro výkon její
působnosti. Tuto povinnost mají i obce vůči státním orgánům a orgánům kraje.
Ochrana údajů a utajovaných informací podle zvláštních právních
předpisů4) zůstává nedotčena.

(3) Obce jsou při výkonu své
působnosti oprávněny využívat bezplatně údajů katastru nemovitostí.

§ 14
(1)
Obec je povinna vydávat potvrzení a vyhotovovat zprávy pro potřeby právnických a
fyzických osob, stanoví-li tak právní předpis.

(2) Obec vydává potvrzení potřebná
pro uplatnění práva v cizině i v případě, že právní předpis takovou povinnost
neukládá, ale požadované údaje jsou jí známy.

§ 15

zrušen zákonem č. 313/2002 Sb.

Díl 2

Občané obce

§ 16
(1)
Občanem obce je fyzická osoba, která

a)

je státním občanem České republiky, a

b)

je v obci hlášena k trvalému pobytu.6)

(2) Občan obce, který dosáhl věku 18
let, má právo

a)

volit a být volen do zastupitelstva obce za podmínek stanovených zvláštním
zákonem,7)

b)

hlasovat v místním referendu za podmínek stanovených zvláštním
zákonem,8)

c)

vyjadřovat na zasedání zastupitelstva obce v souladu s jednacím řádem svá
stanoviska k projednávaným věcem,

d)

vyjadřovat se k návrhu rozpočtu obce a k závěrečnému účtu obce za uplynulý
kalendářní rok, a to buď písemně ve stanovené lhůtě, nebo ústně na zasedání
zastupitelstva obce,

e)

nahlížet do rozpočtu obce a do závěrečného účtu obce za uplynulý
kalendářní rok, do usnesení a zápisů z jednání zastupitelstva obce, do
usnesení rady obce, výborů zastupitelstva obce a komisí rady obce a pořizovat
si z nich výpisy,

f)

požadovat projednání určité záležitosti v oblasti samostatné působnosti
radou obce nebo zastupitelstvem obce; je-li žádost podepsána nejméně 0,5 %
občanů obce, musí být projednána na jejich zasedání nejpozději do 60 dnů,
jde-li o působnost zastupitelstva obce, nejpozději do 90 dnů,

g)

podávat orgánům obce návrhy, připomínky a podněty; orgány obce je vyřizují
bezodkladně, nejdéle však do 60 dnů, jde-li o působnost zastupitelstva obce,
nejpozději do 90 dnů.

(3) Oprávnění uvedená v odstavci 2
písm. c) až g) má i fyzická osoba, která dosáhla věku 18 let a vlastní na území
obce nemovitost.

§ 17
Oprávnění uvedená v § 16 má i
fyzická osoba, která dosáhla věku 18 let, je cizím státním občanem a je v obci
hlášena k trvalému pobytu, stanoví-li tak mezinárodní smlouva, kterou je Česká
republika vázána a která byla vyhlášena.

Díl 3

Území obce a jeho změny

§ 18
(1)
Každá část území České republiky je součástí území některé obce, nestanoví-li
zvláštní zákon jinak.9)

(2) Obec má jedno nebo více
katastrálních území.

§ 19
(1)
Dvě nebo více obcí, které spolu sousedí, se mohou na základě dohody sloučit.
Území obce po sloučení tvoří území slučovaných obcí.

(2) Obec ponese po sloučení název,
na němž se slučované obce dohodnou. Jestliže se obce o názvu nedohodnou,
rozhodne o něm Ministerstvo vnitra.

(3) Obec se může na základě dohody
připojit k jiné obci, se kterou sousedí.

(4) Dohodu o sloučení obcí nebo o
připojení obce lze uzavřít na základě rozhodnutí zastupitelstev dotčených obcí,
pokud do 30 dnů od zveřejnění tohoto rozhodnutí není podán návrh na konání
místního referenda o této věci.8) Je-li podán takový návrh, je k
uzavření dohody o sloučení obcí nebo o připojení obce nutné souhlasné rozhodnutí
místního referenda konaného v obci, ve které byl podán návrh na jeho konání.
Dotčené obce oznámí krajskému úřadu rozhodnutí svých zastupitelstev, na jejichž
základě má být uzavřena dohoda o sloučení obcí nebo o připojení obce. Je-li
konáno místní referendum o sloučení obcí nebo o připojení obce, oznámí dotčené
obce i rozhodnutí přijaté v místním referendu.

(5) Dohoda o sloučení obcí nebo
připojení obce musí obsahovat

a)

den, měsíc a rok, ke kterému se obce slučují nebo se obec
připojuje,

b)

název obce a sídlo jejích orgánů, jde-li o sloučení obcí,

c)

určení právních předpisů obcí, které byly vydány slučovanými obcemi nebo
připojovanou obcí a zůstanou v platnosti v celé obci po sloučení nebo
připojení,

d)

výčet katastrálních území obce po sloučení nebo připojení,

e)

určení majetku, včetně finančních prostředků, ostatních práv a závazků,
právnických osob a organizačních složek slučovaných obcí nebo obce, která se
připojuje.

(6)
Právním nástupcem sloučených nebo připojených obcí je obec vzniklá jejich
sloučením nebo obec, která při připojení obce nezaniká. Tato obec se stává
příjemcem výnosu daní podle zvláštního zákona, které by jinak podle zvláštních
právních předpisů připadly zaniklé obci. Na tuto obec přechází též majetek,
včetně finančních prostředků zaniklých obcí, ostatní práva a závazky těchto
obcí, včetně jejich práva zakladatele a zřizovatele právnických osob, a dále
organizační složky těchto obcí, a to dnem, ke kterému se obce slučují nebo se
obec připojuje. Nově vzniklá obec nebo obec, která při připojení nezanikla,
zašle opis dohody Ministerstvu vnitra, Ministerstvu financí, příslušnému
katastrálnímu úřadu a příslušnému finančnímu úřadu.

§ 20
(1)
Městský obvod nebo městskou část ve statutárním městě lze zřídit nebo zrušit na
základě rozhodnutí zastupitelstva města, pokud do 30 dnů od zveřejnění tohoto
rozhodnutí není podán návrh na konání místního referenda o této věci. Je-li
podán takový návrh, lze zřídit nebo zrušit městský obvod nebo městskou část jen
na základě souhlasného rozhodnutí místního referenda konaného na území, na němž
se navrhuje zřízení nebo zrušení městského obvodu nebo městské
části.

(2) Městský obvod
nebo městská část jsou organizační jednotkou města.

(3) Městský obvod nebo městskou část
lze za podmínek stanovených v odstavci 1 připojit k jinému městskému obvodu nebo
městské části.

(4)
Rozhodnutí o zřízení, připojení nebo zrušení městského obvodu nebo městské části
musí obsahovat náležitosti uvedené v § 19 odst. 5; místo názvu obce se však
uvede název zřizovaného městského obvodu nebo městské části nebo název městského
obvodu nebo městské části, k nimž se jiný městský obvod nebo městská část
připojuje.

(5) Opis
rozhodnutí zašle statutární město Ministerstvu vnitra, příslušnému katastrálnímu
úřadu a finančnímu úřadu.

§ 20a
Nová
obec může vzniknout oddělením části obce, popřípadě změnou nebo zrušením
vojenského újezdu.9)

§ 21
(1)
Část obce, která se chce oddělit, musí mít samostatné katastrální území
sousedící nejméně se dvěma obcemi nebo jednou obcí a cizím státem a tvořící
souvislý územní celek; po oddělení musí mít alespoň 1 000 občanů. Stejné
podmínky musí splňovat i obec po oddělení její části. S oddělením části obce
musí vyslovit souhlas v místním referendu občané žijící na území té části obce,
která se chce oddělit.

(2) V té části obce, která se chce
oddělit, ustaví občané obce přípravný výbor. Přípravný výbor tvoří oprávněný
občan10) a jeho zástupci. Lze ustavit pouze jeden přípravný výbor.
Počet členů přípravného výboru je lichý a tvoří jej nejméně tři členové. Členem
přípravného výboru může být jen občan obce, který má trvalý pobyt v té části
obce, která se chce oddělit.

(3) Přípravný výbor

a)

navrhuje uspořádání místního referenda o oddělení části obce a podílí se
na jeho přípravě a provedení,

b)

podílí se na přípravě návrhu na oddělení části obce,

c)

jedná za nově vznikající obec při uzavírání dohody o rozdělení
majetku,

d)

je účastníkem řízení o oddělení části obce; nemůže však podat návrh na
oddělení části obce krajskému úřadu.11)

§ 22
(1) O
oddělení části obce rozhoduje krajský úřad v přenesené působnosti na návrh obce,
který podá obec na základě kladného výsledku místního referenda konaného v té
části obce, která se chce oddělit. Nepodá-li obec návrh do 30 dnů ode dne
vyhlášení výsledků místního referenda nebo jestliže v návrhu na oddělení části
obce provede změny, které jsou v rozporu s rozhodnutím přijatým v místním
referendu8), může tak učinit kterýkoliv občan obce.

(2) Návrh na oddělení části obce
musí obsahovat

a)

den, měsíc a rok, ke kterému se část obce odděluje,

b)

vymezení území nově vznikající obce po oddělení části obce výčtem jejích
katastrálních území včetně příslušných mapových podkladů,

c)

počet občanů obce ke dni podání návrhu na oddělení její části, jakož i
počty občanů obce v jednotlivých částech, které se mají oddělit,

d)

rozdělení výnosu daní v poměru podle počtu obyvatel původní a nově vzniklé
obce do doby, než bude stanoveno procento, kterým se na výnosech daní podílí
nově vzniklá obec.

(3) Součástí návrhu na oddělení
části obce je písemná dohoda obce a přípravného výboru o rozdělení majetku obce
mezi původní obec a nově vzniklou obec, bylo-li této dohody
dosaženo.

(4)
Nedohodne-li se obec a přípravný výbor o rozdělení majetku obce jinak, rozdělí
se majetek obce mezi původní obec a nově vzniklou obec tak, že

a)

vlastnické právo k nemovitostem, včetně jejich příslušenství, jakož i
věcná práva k věcem cizím a závazky váznoucí na nemovitostech, přecházejí na
tu obec, na jejímž území se nemovitost nachází; pro přechod vlastnického práva
k nemovitostem je rozhodný stav ke dni konání místního referenda o oddělení
části obce,

b)

v poměru podle počtu obyvatel původní obce a nově vzniklé obce přecházejí
na nově vzniklou obec movité věci, s výjimkou příslušenství nemovitostí,
finanční prostředky, závazky, podíly na právnických osobách založených obcí a
ostatní práva.

(5) Krajský úřad svým rozhodnutím
schválí návrh obce na oddělení její části, jsou-li splněny všechny podmínky
stanovené zákonem.

(6)
Rozhodnutí o oddělení části obce musí obsahovat náležitosti stanovené v odstavci
2. Rozhodnutí obsahuje též schválení dohody podle odstavce 3, bylo-li této
dohody dosaženo. Opis pravomocného rozhodnutí zašle krajský úřad Ministerstvu
vnitra, Ministerstvu financí, příslušnému katastrálnímu úřadu a finančnímu
úřadu.

(7) Majetek
uvedený v odstavci 4 na nově vzniklou obec přechází dnem vzniku této obce.
Nebylo-li dosaženo dohody podle odstavce 3, může nově vzniklá obec podat žalobu
k soudu na určení, který majetek uvedený v odstavci 4 písm. b) na ni
přešel.

(8) Řízení o
oddělení části obce ukončené pravomocným rozhodnutím nelze obnovit a pravomocné
rozhodnutí o oddělení části obce nelze přezkoumat ve správním
řízení.

(9) Po vyhlášení
výsledků místního referenda obec požádá Ministerstvo vnitra o souhlas s názvem
nově vznikající obce.

§ 23
(1) Do
3 měsíců po ustavujícím zasedání zastupitelstva nově vzniklé obce předá původní
obec nově vzniklé obci majetek, který jí náleží podle rozhodnutí krajského
úřadu, nebo, neobsahuje-li rozhodnutí krajského úřadu schválení dohody podle §
22 odst. 3, nemovitosti podle § 22 odst. 4 písm. a). O předání majetku pořídí
původní a nově vzniklá obec písemný zápis. Tento majetek včetně finančních
prostředků, pohledávek a závazků do doby jeho předání spravuje původní obec,
která však s ním nemůže nakládat jiným způsobem, než z něj uhrazovat náklady
spojené s nezbytnou údržbou majetku a s provozem organizačních složek nově
vzniklé obce a nájemné za užívání věcí touto obcí.

(2) V nově vzniklé obci platí právní
předpisy obce, které platily na jejím území před jejím vznikem, a to do doby,
než budou zrušeny nebo nahrazeny novými.

§ 24
Sloučení obcí, připojení obce,
městských částí nebo městských obvodů nebo oddělení části obce lze provést jen k
počátku kalendářního roku. Návrh na oddělení části obce musí být podán krajskému
úřadu nejpozději do 30. června předchozího kalendářního roku.

§ 25
(1)
Dohoda o sloučení obcí, dohoda o připojení obce k jiné obci, jakož i rozhodnutí
krajského úřadu o oddělení části obce jsou podkladem k zápisu změny práv
dotčených obcí k nemovitostem do katastru nemovitostí záznamem12) a k
provedení změny údajů o katastrálních územích a hranic obcí v katastru
nemovitostí.

(2)
Rozhodnutí zastupitelstva města o zřízení nebo zrušení městského obvodu nebo
městské části, jakož i o připojení městského obvodu nebo městské části k jinému
městskému obvodu nebo městské části je podkladem k zápisu změny práv dotčených
městských obvodů nebo městských částí k nemovitostem do katastru nemovitostí
záznamem.12)

§ 26
Změny
hranic obcí, při nichž nedochází ke sloučení obcí, připojení obce nebo oddělení
části obce, se uskutečňují na základě dohody zúčastněných obcí po projednání s
příslušným katastrálním úřadem. Uzavření dohody oznámí obec Ministerstvu financí
a finančnímu úřadu.

Díl 4

Názvy obcí, jejich částí, ulic a veřejných prostranství,
číslování budov, znak a vlajka obcí

§ 27
(1)
Každá obec má svůj název; ke změně názvu obce dává souhlas Ministerstvo vnitra
na návrh obce.

(2) Názvy
mají též části obce. Část obce je evidenční jednotka vytvářená budovami s čísly
popisnými a čísly evidenčními (§ 31) přidělenými v jedné číselné řadě, která
leží v jednom souvislém území. Názvy částí obce jsou zpravidla převzaty z názvu
zaniklých obcí, osad nebo z názvů historicky vzniklých území, na nichž se tyto
části obce nacházejí.

§ 28
(1)
Obci přísluší rozhodovat o názvech částí obce, ulic a jiných veřejných
prostranství.

(2) Obec
oznamuje Ministerstvu vnitra a příslušnému katastrálnímu úřadu názvy nově
vzniklých částí obce, změny jejich názvů, jakož i zánik částí obce.

§ 29
(1)
Název obce, jejích částí, ulic a jiných veřejných prostranství se uvádějí vždy v
českém jazyce. Ulice nebo jiná veřejná prostranství se nepojmenovávají podle
jmen žijících osobností veřejného života.

(2) V obci obývané příslušníky
národnostních menšin se název obce, jejích částí, ulic a jiných veřejných
prostranství a označení budov státních orgánů a územních samosprávných celků
uvádějí též v jazyce národnostní menšiny, jestliže se podle posledního sčítání
lidu hlásilo k této národnosti alespoň 10 % občanů obce, pokud o to požádají
zástupci příslušné národnostní menšiny prostřednictvím výboru pro národnostní
menšiny (§ 117 odst. 3) a pokud ten svým usnesením návrh doporučí.

§ 30
Označení ulic a jiných veřejných
prostranství provede obec na svůj náklad. Vlastník nemovitosti je povinen strpět
bezúplatné připevnění tabulky s označením ulice nebo jiného veřejného
prostranství na své nemovitosti; v blízkosti tabulky nesmí umístit jiné nápisy.
Označení nesmí být poškozeno, odstraněno nebo zakryto.

§ 31
(1)
Budova13) musí být označena popisným číslem, pokud není dále
stanoveno jinak.

(2)
Samostatnými popisnými čísly se neoznačují vedlejší budovy, které jsou součástí
jednoho celku (např. výrobní haly uvnitř jednoho podniku, garáže při domech,
drobné stavby).

(3)
Stavby určené k individuální rekreaci se označují evidenčními čísly.

(4) K usnadnění orientace mohou být
v jednotlivých ulicích a na jiných veřejných prostranstvích označeny budovy
vedle popisného čísla ještě číslem orientačním.

(5) Obecní úřad rozhoduje o tom,
jakým popisným, orientačním nebo evidenčním číslem bude budova označena. Každé
popisné nebo evidenční číslo budovy musí být v rámci části obce jedinečné. Na
rozhodování o označování budov čísly se nepoužije správní řád.

§ 32
(1)
Vlastník nemovitosti je povinen na svůj náklad označit budovu čísly určenými
obecním úřadem a udržovat je v řádném stavu. Barvu a provedení čísel určuje
obecní úřad.

(2)
Přečíslování budov se provádí jen výjimečně, jsou-li pro to vážné důvody. Nová
čísla hradí obec ze svého rozpočtu. Přečíslování budov ohlásí obec příslušnému
katastrálnímu úřadu.

§ 33
Prováděcí právní předpis
stanoví

a)

způsob označování ulic a ostatních veřejných prostranství názvy,

b)

způsob použití a umístění čísel k označení budov,

c)

náležitosti ohlášení o přečíslování budov.

§ 34
Veřejným prostranstvím jsou všechna
náměstí, ulice, tržiště, chodníky, veřejná zeleň, parky a další prostory
přístupné každému bez omezení, tedy sloužící obecnému užívání, a to bez ohledu
na vlastnictví k tomuto prostoru.

§ 34a
(1)
Obce mohou mít znak a vlajku obce.

(2) Předseda Poslanecké sněmovny
může obci, která nemá znak nebo vlajku obce, na její žádost znak nebo vlajku
obce udělit. Předseda Poslanecké sněmovny může na žádost obce změnit znak nebo
vlajku obce.

(3) Obce a
jimi zřízené nebo založené organizační složky a právnické osoby mohou užívat
znak a vlajku obce. Jiné subjekty mohou užívat znak obce jen s jejím souhlasem.
K užívání vlajky obce není nutný její souhlas.

(4) Má-li městský obvod nebo městská
část svůj znak a vlajku, platí pro jejich užívání odstavec 3.

HLAVA II

SAMOSTATNÁ PŮSOBNOST OBCE

Díl 1

§ 35
(1) Do
samostatné působnosti obce patří záležitosti, které jsou v zájmu obce a občanů
obce, pokud nejsou zákonem svěřeny krajům nebo pokud nejde o přenesenou
působnost orgánů obce nebo o působnost, která je zvláštním zákonem svěřena
správním úřadům jako výkon státní správy, a dále záležitosti, které do
samostatné působnosti obce svěří zákon.

(2) Do samostatné působnosti obce
patří zejména záležitosti uvedené v § 84, 85 a 102, s výjimkou vydávání nařízení
obce. Obec v samostatné působnosti ve svém územním obvodu dále pečuje v souladu
s místními předpoklady a s místními zvyklostmi o vytváření podmínek pro rozvoj
sociální péče a pro uspokojování potřeb svých občanů. Jde především o
uspokojování potřeby bydlení, ochrany a rozvoje zdraví, dopravy a spojů, potřeby
informací, výchovy a vzdělávání, celkového kulturního rozvoje a ochrany
veřejného pořádku.

(3)
Při výkonu samostatné působnosti se obec řídí

a)

při vydávání obecně závazných vyhlášek zákonem,

b)

v ostatních záležitostech též jinými právními předpisy vydanými na základě
zákona.

§ 35a
(1)
Obec může pro výkon samostatné působnosti zakládat a zřizovat právnické osoby a
organizační složky obce, pokud zákon nestanoví jinak.

(2) Obce mohou zřizovat obecní
policii. Zřízení a činnost obecní policie upravuje zvláštní
zákon.13a)

§ 36
(1)
Obec může udělit fyzickým osobám, které se významnou měrou zasloužily zejména o
rozvoj obce, čestné občanství obce. Čestný občan obce má právo vyjadřovat na
zasedání zastupitelstva obce svá stanoviska v souladu s jednacím řádem
zastupitelstva obce.

(2)
Obec může udělovat ceny obce.

§ 37
Obce,
v nichž sídlí orgány státu nebo orgány kraje, napomohou zabezpečit pro ně
důstojné prostory odpovídající významu těchto orgánů.

Díl 2

Hospodaření obce

§ 38
(1)
Majetek obce musí být využíván účelně a hospodárně v souladu s jejími zájmy a
úkoly vyplývajícími ze zákonem vymezené působnosti. Obec je povinna pečovat o
zachování a rozvoj svého majetku. Obec vede evidenci svého
majetku.14)

(2) Majetek obce musí být chráněn
před zničením, poškozením, odcizením nebo zneužitím. S nepotřebným majetkem obec
naloží způsoby a za podmínek stanovených zvláštními předpisy,15)
pokud tento zákon nestanoví jinak.

(3) Obec nesmí ručit za závazky
fyzických osob a právnických osob vyjma

a)

závazků vyplývajících ze smlouvy o úvěru, jsou-li peněžní prostředky
určeny pro investici uskutečňovanou s finanční podporou ze státního rozpočtu,
státních fondů nebo národního fondu,

b)

závazků vyplývajících ze smlouvy o úvěru, jsou-li peněžní prostředky
určeny pro investici do obcí vlastněných nemovitostí,

c)

těch, jejichž zřizovatelem je obec, kraj nebo stát,

d)

těch, v nichž míra účasti jí samé nebo spolu s jinou obcí nebo obcemi,
krajem nebo kraji nebo státem přesahuje 50 %,

e)

bytových družstev,

f)

honebních společenstev.

(4) Právní úkony učiněné v rozporu s
ustanovením odstavce 3 jsou od počátku neplatné.

(5) Stát neručí za hospodaření a
závazky obce, pokud tento závazek nepřevezme stát smluvně.

(6) Obec je povinna chránit svůj
majetek před neoprávněnými zásahy a včas uplatňovat právo na náhradu škody a
právo na vydání bezdůvodného obohacení.

(7) Obec je povinna trvale sledovat,
zda dlužníci včas a řádně plní své závazky, a zabezpečit, aby nedošlo k
promlčení nebo zániku z nich vyplývajících práv.

§ 39
(1)
Záměr obce prodat, směnit nebo darovat nemovitý majetek, pronajmout jej nebo
poskytnout jako výpůjčku obec zveřejní po dobu nejméně 15 dnů před rozhodnutím v
příslušném orgánu obce vyvěšením na úřední desce3b) obecního úřadu,
aby se k němu mohli zájemci vyjádřit a předložit své nabídky. Záměr může obec
též zveřejnit způsobem v místě obvyklým. Pokud obec záměr nezveřejní, je právní
úkon od počátku neplatný. Nemovitost se v záměru označí údaji podle zvláštního
zákona15a) platného ke dni zveřejnění záměru.

(2) Při úplatném převodu majetku se
cena sjednává zpravidla ve výši, která je v daném místě a čase obvyklá, nejde-li
o cenu regulovanou státem. Odchylka od ceny obvyklé musí být
zdůvodněna.

(3)
Ustanovení odstavce 1 se nepoužije, jde-li o pronájem bytů a hrobových míst
anebo pronájem nebo o výpůjčku majetku obce na dobu kratší než 30 dnů nebo
jde-li o pronájem nebo výpůjčku právnické osobě zřízené obcí.

§ 40

zrušen zákonem č. 313/2002 Sb.

§ 41
(1)
Podmiňuje-li zákon platnost právního úkonu obce předchozím zveřejněním,
schválením nebo souhlasem, opatří se listina osvědčující tento právní úkon
doložkou, jíž bude potvrzeno, že tyto podmínky jsou splněny.

(2) Právní úkony, které vyžadují
schválení zastupitelstva obce, popřípadě rady obce, jsou bez tohoto schválení od
počátku neplatné.

§ 42
(1)
Obec požádá o přezkoumání hospodaření obce za uplynulý kalendářní rok příslušný
krajský úřad, anebo zadá přezkoumání auditorovi nebo auditorské společnosti
(dále jen "auditor"). Přezkoumání hospodaření obce provádí kraj v přenesené
působnosti.

(2)
Nepožádá-li obec o přezkoumání svého hospodaření příslušný krajský úřad, ani
nezadá přezkoumání auditorovi, přezkoumá hospodaření obce příslušný krajský
úřad.

(3) Přezkoumání
hospodaření upravuje zvláštní právní předpis.15b)

(4) Náklady na přezkoumání
hospodaření obce auditorem uhradí obec ze svých rozpočtových
prostředků.

§ 43
Závěrečný účet spolu se zprávou o
výsledcích přezkoumání hospodaření obce za uplynulý kalendářní rok projedná
zastupitelstvo obce do 30. června následujícího roku a přijme opatření k nápravě
nedostatků.

§ 44
Sestavování rozpočtu a závěrečného
účtu obce a hospodaření s prostředky tohoto rozpočtu se dále řídí zvláštním
zákonem.

§ 45

zrušen zákonem č. 421/2004 Sb.

Díl 3

Spolupráce mezi obcemi

§ 46
(1)
Obce mohou při výkonu samostatné působnosti vzájemně spolupracovat.

(2) Spolupráce mezi obcemi se
uskutečňuje zejména

a)

na základě smlouvy uzavřené ke splnění konkrétního úkolu,

b)

na základě smlouvy o vytvoření dobrovolného svazku obcí (dále jen "svazek
obcí"),

c)

zakládáním právnických osob podle zvláštního zákona17) dvěma
nebo více obcemi.

§ 47
(1)
Obce se nemohou sdružovat podle předpisů o sdružování občanů.

(2) Na spolupráci mezi obcemi nelze
použít ustanovení občanského zákoníku o zájmových sdruženích právnických osob a
o smlouvě o sdružení, nestanoví-li tento zákon jinak (§ 51 odst. 3).

§ 48
(1)
Smlouva mezi dvěma nebo více obcemi ke splnění konkrétního úkolu se uzavírá na
dobu určitou nebo neurčitou. Předmětem této smlouvy nemůže být vznik právnické
osoby. Smlouva musí mít písemnou formu a musí být předem schválena
zastupitelstvy obcí, jinak je neplatná.

(2) Smlouva musí obsahovat

a)

označení účastníků smlouvy,

b)

vymezení předmětu smlouvy a jeho rozsahu,

c)

práva a povinnosti jednotlivých účastníků smlouvy,

d)

způsob využití stavby po jejím dokončení, je-li stavba předmětem smlouvy,

e)

způsob odstoupení účastníků od smlouvy a vypořádání části jejich
majetku.

(3)
Majetek získaný výkonem společné činnosti obcí na základě smlouvy podle odstavců
1 a 2 se stává spoluvlastnictvím všech účastníků této smlouvy. Podíly na majetku
získaném společnou činností jsou stejné, není-li smlouvou stanoveno
jinak.

(4) Ze závazků
vůči třetím osobám jsou účastníci smlouvy zavázáni společně a nerozdílně,
není-li smlouvou stanoveno jinak.

Svazek obcí

§ 49
(1)
Obce mají právo být členy svazku obcí za účelem ochrany a prosazování svých
společných zájmů.

(2)
Obce mohou vytvářet svazky obcí, jakož i vstupovat do svazků obcí již
vytvořených. Členy svazku obcí mohou být jen obce.

(3) Svazek obcí je právnickou
osobou.

§ 50
(1)
Předmětem činnosti svazku obcí mohou být zejména

a)

úkoly v oblasti školství, sociální péče, zdravotnictví, kultury, požární
ochrany, veřejného pořádku, ochrany životního prostředí, cestovního ruchu a
péče o zvířata,

b)

zabezpečování čistoty obce, správy veřejné zeleně a veřejného osvětlení,
shromažďování a odvozu komunálních odpadů a jejich nezávadného zpracování,
využití nebo zneškodnění, zásobování vodou, odvádění a čištění odpadních
vod,

c)

zavádění, rozšiřování a zdokonalování sítí technického vybavení a systémů
veřejné osobní dopravy k zajištění dopravní obslužnosti daného území,

d)

úkoly v oblasti ochrany ovzduší, úkoly související se zabezpečováním
přestavby vytápění nebo ohřevu vody tuhými palivy na využití ekologicky
vhodnějších zdrojů tepelné energie v obytných a jiných objektech ve
vlastnictví obcí,

e)

provoz lomů, pískoven a zařízení sloužících k těžbě a úpravě nerostných
surovin,

f)

správa majetku obcí, zejména místních komunikací, lesů, domovního a
bytového fondu, sportovních, kulturních zařízení a dalších zařízení
spravovaných obcemi.

(2) Přílohou smlouvy o vytvoření
svazku obcí jsou jeho stanovy, v nichž musí být uvedeno

a)

název a sídlo členů svazku obcí,

b)

název a sídlo svazku obcí a předmět jeho činnosti,

c)

orgány svazku obcí, způsob jejich ustavování, jejich působnost a způsob
jejich rozhodování,

d)

majetek členů svazku obcí, který vkládají do svazku obcí,

e)

zdroje příjmů svazku obcí,

f)

práva a povinnosti členů svazku obcí,

g)

způsob rozdělení zisku a podíl členů na úhradě ztráty svazku obcí,

h)

podmínky přistoupení ke svazku obcí a vystoupení z něj, včetně vypořádání
majetkového podílu,

i)

obsah a rozsah kontroly svazku obcí obcemi, které svazek obcí
vytvořily.

§ 51
(1)
Obec je návrhem smlouvy podle § 46 odst. 2 písm. a) a b) vázána ode dne jeho
schválení zastupitelstvem obce do dne stanoveného pro přijetí návrhu smlouvy,
pokud jiná obec, které je návrh smlouvy určen, jej neodmítne před uplynutím
lhůty pro přijetí návrhu.

(2) Smlouva podle § 46 odst. 2 písm.
a) a b) je účinná dnem přijetí jejího návrhu všemi účastníky, nestanoví-li
smlouva jinak.

(3) O
právní způsobilosti svazku obcí, jeho registraci, zrušení a zániku platí
zvláštní zákon.18)

§ 52
Občané
obcí sdružených ve svazku obcí, kteří dosáhli věku 18 let, jsou
oprávněni

a)

účastnit se zasedání orgánu svazku obcí a nahlížet do zápisů o jeho
jednání,

b)

podávat orgánu svazku obcí písemné návrhy,

c)

vyjadřovat se k návrhu rozpočtu svazku obcí a k závěrečnému účtu svazku
obcí za uplynulý kalendářní rok, a to buď písemně nebo ústně na zasedání
orgánu svazku obcí.

§ 53
(1)
Svazek obcí požádá o přezkoumání hospodaření svazku za uplynulý kalendářní rok
příslušný krajský úřad, anebo zadá přezkoumání auditorovi.

(2) Náklady na přezkoumání
hospodaření svazku auditorem uhradí svazek obcí ze svých rozpočtových
prostředků.

(3)
Ustanovení § 42 odst. 2 a § 43 platí pro svazek obcí obdobně.

§ 54

Spolupráce s právnickými a fyzickými osobami
Na spolupráci mezi obcemi a
právnickými a fyzickými osobami v občanskoprávních vztazích lze použít
ustanovení občanského zákoníku o zájmových sdruženích právnických osob a o
smlouvě o sdružení.

Díl 4

Spolupráce s obcemi jiných států

§ 55
(1)
Obce mohou spolupracovat s obcemi jiných států a být členy mezinárodních
sdružení místních orgánů.

(2) Obce mohou uzavírat s obcemi
jiných států smlouvy o vzájemné spolupráci.

(3) Svazky obcí mohou uzavírat se
svazky obcí jiných států smlouvy o vzájemné spolupráci. Obsahem spolupráce mohou
být jen činnosti, které jsou předmětem činnosti svazku obcí, který smlouvu o
vzájemné spolupráci uzavřel.

(4) Smlouvy podle odstavců 2 a 3
musí mít písemnou formu a musí být předem schváleny zastupitelstvem obce, jinak
jsou neplatné. Smlouva musí obsahovat

a)

názvy a sídla účastníků smlouvy,

b)

předmět spolupráce a způsob jejího financování,

c)

orgány a způsob jejich ustavování,

d)

dobu, na kterou se smlouva uzavírá.

(5) Právnická osoba může na základě
smlouvy o spolupráci podle odstavců 2 a 3 vzniknout, jen dovoluje-li to
Parlamentem schválená a vyhlášená mezinárodní smlouva, kterou je Česká republika
vázána.

(6) Smlouva o
spolupráci podle odstavců 2 a 3, na jejímž základě má vzniknout právnická osoba
nebo členství v již existující právnické osobě, podléhá souhlasu Ministerstva
vnitra po předchozím projednání s Ministerstvem zahraničních věcí. Bez tohoto
souhlasu smlouva nemůže nabýt účinnosti. Udělení souhlasu může být odepřeno
pouze pro rozpor se zákonem nebo Parlamentem schválenou a vyhlášenou mezinárodní
smlouvou, kterou je Česká republika vázána.

Díl 5

Správní delikty

§ 56 a 57

zrušeny zákonem č. 313/2002 Sb.

§ 58
(1)
Obec může uložit pokutu až do výše 10 000 Kč právnické osobě a fyzické osobě,
která je podnikatelem, a

a)

odmítne strpět bezúplatné připevnění tabulky s označením ulice nebo jiného
veřejného prostranství na své nemovitosti nebo v blízkosti tabulky s označením
umístí jiný nápis,

b)

úmyslně poškodí, odstraní nebo zakryje tabulku s označením ulice nebo
jiného veřejného prostranství, nebo

c)

neoznačí budovu čísly stanovenými obecním úřadem.

(2) Obec může uložit pokutu až do
výše 100 000 Kč osobě uvedené v odstavci 1, která neudržuje čistotu a pořádek na
pozemku, který užívá nebo vlastní, tak, že naruší vzhled obce.

(3) Obec může uložit pokutu až do
výše 200 000 Kč osobě uvedené v odstavci 1, která znečistí veřejné prostranství,
naruší životní prostředí v obci nebo odloží věc mimo vyhrazené
místo.

(4) Obec může
uložit pokutu až do výše 200 000 Kč osobě uvedené v odstavci 1, která porušila
povinnost stanovenou právním předpisem obce.

(5) Při stanovení výše pokuty podle
odstavců 1 až 4 obec přihlíží zejména k povaze, závažnosti, době trvání a
následkům protiprávního jednání.

§ 59
(1)
Řízení o uložení pokuty lze zahájit do 1 roku ode dne, kdy se orgán obce o
porušení povinnosti dozvěděl, nejpozději však do 2 let ode dne, kdy k porušení
povinnosti došlo.

(2)
Pokutu podle § 58 nelze uložit, jestliže zákon stanoví za porušení povinností
uvedených v § 58 vyšší sankci.

(3) Uložení pokuty podle § 58
nezbavuje osobu, které byla uložena pokuta, povinnosti odstranit závadný stav ve
lhůtě stanovené obcí s přihlédnutím k okolnostem případu.

(4) Do běhu lhůty podle odstavce 1
se nezapočítává doba, po kterou se pro tentýž skutek vedlo trestní nebo
přestupkové řízení podle zvláštního zákona.

Díl 6

Volby do zastupitelstev v obcích a místní referendum

§ 60
Volby
do zastupitelstev v obcích a místní referendum upravují zvláštní
zákony.7),8)

HLAVA III

PŘENESENÁ PŮSOBNOST

§ 61
(1)
Přenesená působnost ve věcech, které stanoví zvláštní zákony, je

a)

v základním rozsahu svěřeném obci vykonávána orgány obce určenými tímto
nebo jiným zákonem nebo na základě tohoto zákona; v tomto případě je území
obce správním obvodem,

b)

v rozsahu pověřeného obecního úřadu (§ 64) vykonávána tímto
úřadem,

c)

v rozsahu obecního úřadu obce s rozšířenou působností (§ 66) vykonávána
tímto úřadem.

(2) Při výkonu přenesené působnosti
se orgány obce řídí

a)

při vydávání nařízení obce zákony a jinými právními předpisy,

b)

v ostatních případech též

1.

usneseními vlády a směrnicemi ústředních správních úřadů; tato usnesení
a tyto směrnice nemohou orgánům obcí ukládat povinnosti, pokud nejsou
zároveň stanoveny zákonem; podmínkou platnosti směrnic ústředních správních
úřadů je jejich publikování ve Věstníku vlády pro orgány krajů a orgány
obcí;

2.

opatřeními příslušných orgánů veřejné správy přijatými při kontrole
výkonu přenesené působnosti podle tohoto zákona.

(3)
Metodickou a odbornou pomoc ve věcech uvedených v odstavci 2 vykonává vůči
orgánům obcí krajský úřad.

§ 62
Obce
obdrží ze státního rozpočtu příspěvek na plnění úkolů v přenesené
působnosti.

§ 63
(1)
Obce, jejichž orgány vykonávají přenesenou působnost ve stejném správním obvodu
obce s rozšířenou působností, mohou uzavřít veřejnoprávní smlouvu, podle níž
budou orgány jedné obce vykonávat přenesenou působnost nebo část přenesené
působnosti pro orgány jiné obce (jiných obcí), která je (které jsou) účastníkem
veřejnoprávní smlouvy. Předmětem veřejnoprávní smlouvy nemůže být přenesená
působnost, která je na základě zákona svěřena orgánům jen některých obcí. K
uzavření veřejnoprávní smlouvy je třeba souhlasu krajského úřadu.

(2) Veřejnoprávní smlouva musí
obsahovat

a)

označení účastníků smlouvy,

b)

dobu trvání smlouvy,

c)

určení rozsahu přenesené působnosti, kterou budou orgány obce vykonávat
pro orgány jiné obce (jiných obcí), a

d)

způsob úhrady nákladů spojených s výkonem přenesené působnosti podle
písmene c).

Pověřený obecní úřad

§ 64
(1)
Jako pověřený obecní úřad je pro účel výkonu přenesené působnosti označován v
zákonech a jiných právních předpisech, popřípadě aktech řízení a úkonech podle §
61 odst. 2 písm. b) obecní úřad, který, vedle přenesené působnosti podle § 61
odst. 1 písm. a), vykonává v rozsahu jemu svěřeném zvláštními zákony přenesenou
působnost ve správním obvodu určeném prováděcím právním předpisem.

(2) Obce s pověřeným obecním úřadem
stanoví zvláštní zákon.18b)

§ 65
(1)
Neplní-li orgán obce povinnost podle § 7 odst. 2, rozhodne krajský úřad, že pro
ni bude přenesenou působnost nebo část přenesené působnosti vykonávat pověřený
obecní úřad, do jehož správního obvodu patří. Krajský úřad zároveň rozhodne o
převodu příspěvku na výkon přenesené působnosti. Rozhodnutí vydává krajský úřad
v přenesené působnosti; při jeho vydávání se nepostupuje podle správního
řádu.

(2) Rozhodnutí
krajského úřadu podle odstavce 1 se zveřejní nejméně po dobu 15 dnů na úřední
desce3b) obecního úřadu obce, jejíž orgán neplnil povinnosti podle §
7 odst. 2.

§ 66
(1)
Jako obecní úřad obce s rozšířenou působností je pro účel výkonu přenesené
působnosti označován v zákonech a jiných právních předpisech, popřípadě aktech
řízení a úkonech podle § 61 odst. 2 písm. b) obecní úřad, který, vedle přenesené
působnosti podle § 61 odst. 1 písm. a) a vedle přenesené působnosti podle § 64,
vykonává v rozsahu jemu svěřeném zvláštními zákony přenesenou působnost ve
správním obvodu určeném prováděcím právním předpisem.

(2) Obce s rozšířenou působností
určuje zvláštní zákon.18c)

§ 66a
(1)
Obce s rozšířenou působností, jejichž obecní úřady vykonávají přenesenou
působnost ve správním obvodu jednoho krajského úřadu, mohou uzavřít
veřejnoprávní smlouvu, podle níž bude obecní úřad jedné obce s rozšířenou
působností vykonávat přenesenou působnost nebo část přenesené působnosti pro
obecní úřad jiné obce (jiných obcí) s rozšířenou působností, která je účastníkem
veřejnoprávní smlouvy. K uzavření veřejnoprávní smlouvy je třeba souhlasu
Ministerstva vnitra, které jej vydává po projednání s věcně příslušným
ministerstvem nebo jiným věcně příslušným ústředním správním úřadem.

(2) Veřejnoprávní smlouva musí
obsahovat

a)

označení účastníků smlouvy,

b)

dobu trvání smlouvy,

c)

určení rozsahu přenesené působnosti, kterou bude obec s rozšířenou
působností vykonávat pro jinou obec s rozšířenou působností,

d)

způsob úhrady nákladů spojených s výkonem přenesené působnosti podle
písmene c).

§ 66b
(1)
Neplní-li obecní úřad obce s rozšířenou působností povinnost podle § 7 odst. 2,
rozhodne Ministerstvo vnitra po projednání s věcně příslušným ministerstvem nebo
jiným věcně příslušným ústředním správním úřadem, že pro něj bude přenesenou
působnost nebo část přenesené působnosti vykonávat jiný obecní úřad obce s
rozšířenou působností. Rozhodnutí Ministerstvo vnitra vydá do 60 dnů ode dne,
kdy se dozvědělo o neplnění povinnosti podle věty první. Ministerstvo vnitra
zároveň rozhodne o převodu příspěvku na výkon přenesené působnosti. Při vydávání
tohoto rozhodnutí se nepostupuje podle správního řádu.

(2) Rozhodnutí Ministerstva vnitra
podle odstavce 1 se zveřejní na úřední desce3b) obecního úřadu s
rozšířenou působností, který neplnil povinnosti podle § 7 odst. 2, a na úředních
deskách obecních úřadů v jeho správním obvodu nejméně po dobu 15 dnů. Rozhodnutí
Ministerstva vnitra podle odstavce 1 se zveřejní ve Věstníku právních předpisů
kraje.

(3) Ministerstvo
vnitra na návrh obce s pověřeným obecním úřadem a s doporučením krajského úřadu
a po projednání s příslušnou obcí s rozšířenou působností může rozhodnout o
delegování určitého rozsahu výkonu státní správy obce s rozšířenou působností na
obec s pověřeným obecním úřadem. Žádost podává obec nejpozději do 15. ledna
kalendářního roku. Rozhodnutí Ministerstva vnitra může nabýt právní moci jen k
1. lednu kalendářního roku. Ministerstvo vnitra zároveň rozhodne o převodu
příspěvků na výkon přenesené působnosti. Při vydání tohoto rozhodnutí se
nepostupuje podle správního řádu.

(4) Rozhodnutí Ministerstva vnitra
podle odstavce 3 se uveřejní na úřední desce pověřeného obecního úřadu a na
úředních deskách obecních úřadů v jeho správním obvodu nejméně po dobu 15 dnů.
Dále se rozhodnutí uveřejní ve Věstníku právních předpisů kraje.

Společná ustanovení k veřejnoprávním smlouvám
(§ 63 a 66a)

§ 66c
(1)
Není-li v tomto zákoně stanoveno jinak, použijí se pro veřejnoprávní smlouvy
ustanovení správního řádu.

(2) Obec, která je smluvní stranou
veřejnoprávní smlouvy, ji bezodkladně poté, co byla uzavřena, zveřejní na úřední
desce nejméně po dobu 15 dnů. Současně se uzavřená veřejnoprávní smlouva
zveřejní ve Věstníku právních předpisů kraje. Obdobně se postupuje i při změně
uzavřené veřejnoprávní smlouvy a při jejím zrušení.

(3) Uzavřená veřejnoprávní smlouva
musí být každému přístupná na obecním úřadu obce, která je její smluvní
stranou.

§ 66d a 66e

zrušeny zákonem č. 501/2004 Sb.

HLAVA IV

ORGÁNY OBCE

Díl 1

Zastupitelstvo obce

§ 67
Zastupitelstvo obce je složeno z
členů zastupitelstva obce, jejichž počet na každé volební období stanoví v
souladu s tímto zákonem zastupitelstvo obce nejpozději do 85 dnů přede dnem
voleb do zastupitelstev v obcích.

§ 68
(1)
Zastupitelstvo obce při stanovení počtu členů zastupitelstva obce přihlédne
zejména k počtu obyvatel a velikosti územního obvodu. Počet členů stanoví tak,
aby zastupitelstvo obce mělo v obci, městysu, městě, městském obvodu, městské
části

do 500 obyvatel

5 až 15 členů

nad 500 do 3 000 obyvatel

7 až 15 členů

nad 3 000 do 10 000 obyvatel

11 až 25 členů

nad 10 000 do 50 000 obyvatel

15 až 35 členů

nad 50 000 do 150 000 obyvatel

25 až 45 členů

nad 150 000 obyvatel

35 až 55 členů.

(2) Počet členů zastupitelstva obce,
který má být zvolen, se oznámí na úřední desce3b) obecního úřadu
nejpozději do 2 dnů po jeho stanovení. Kromě toho může být počet členů
zastupitelstva obce uveřejněn způsobem v místě obvyklým.

(3) Rozhodující pro stanovení počtu
členů zastupitelstva obce je počet obyvatel obce k 1. lednu roku, v němž se
konají volby.

(4)
Neurčí-li zastupitelstvo jinak, volí se počet členů zastupitelstva podle počtu
členů zastupitelstva obce v končícím volebním období.

(5) Dojde-li ke sloučení obcí nebo k
oddělení části obce, stanoví počet členů zastupitelstva obce, který má být
zvolen, Ministerstvo vnitra. Dojde-li ke zřízení městského obvodu nebo městské
části v územně členěném statutárním městě, stanoví počet členů zastupitelstva
městského obvodu nebo městské části, který má být zvolen, magistrát v přenesené
působnosti. Při stanovení počtu členů zastupitelstva obce a členů zastupitelstva
městského obvodu nebo městské části se postupuje podle odstavce 1 obdobně.

§ 69
(1)
Mandát člena zastupitelstva obce vzniká zvolením; ke zvolení dojde ukončením
hlasování.

(2) Člen
zastupitelstva obce skládá na začátku prvního zasedání zastupitelstva obce,
jehož se po svém zvolení zúčastní, slib tohoto znění: "Slibuji věrnost České
republice. Slibuji na svou čest a svědomí, že svoji funkci budu vykonávat
svědomitě, v zájmu obce (města, městyse) a jejích (jeho) občanů a řídit se
Ústavou a zákony České republiky."

(3) Člen zastupitelstva obce skládá
slib před zastupitelstvem obce pronesením slova "slibuji". Člen zastupitelstva
obce potvrdí složení slibu svým podpisem.

(4) Člen zastupitelstva obce
vykonává svůj mandát osobně a v souladu se svým slibem a není přitom vázán
žádnými příkazy.

§ 70
Funkce
člena zastupitelstva obce je veřejnou funkcí. Člen zastupitelstva obce nesmí být
pro výkon své funkce zkrácen na právech vyplývajících z jeho pracovního nebo
jiného obdobného poměru.

§ 71
(1)
Členům zastupitelstva obce, kteří jsou pro výkon funkce dlouhodobě
uvolněni,21) a členům zastupitelstva obce, kteří před zvolením do
funkce člena zastupitelstva obce nebyli v pracovním poměru, ale vykonávají
funkci ve stejném rozsahu jako dlouhodobě uvolnění členové zastupitelstva obce,
(dále jen "uvolněný člen zastupitelstva obce") poskytuje obec za výkon funkce
uvolněného člena zastupitelstva obce odměnu podle tohoto zákona. Odměna se
vyplácí z rozpočtových prostředků obce.

(2) Odměnou se rozumí peněžitá
plnění poskytovaná obcí uvolněným členům zastupitelstva obce za výkon jejich
funkce; za odměnu se nepovažují plnění poskytovaná v souvislosti s výkonem
jejich funkce podle zvláštních právních předpisů, zejména cestovní
náhrady.

(3) Odměnou
podle odstavce 1 je

a)

měsíční odměna,

b)

odměna při skončení funkčního období.

(4) Ostatním členům zastupitelstva
obce, kteří nejsou uvedeni v odstavci 1, (dále jen "neuvolněný člen
zastupitelstva obce"), jsou-li v pracovním poměru, poskytne zaměstnavatel pro
výkon funkce pracovní volno s náhradou mzdy;22) rozsah doby potřebné
k výkonu funkce v konkrétním případě určí obec. Náhradu mzdy, včetně pojistného
na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti a
pojistného na veřejné zdravotní pojištění, uhradí obec jejich zaměstnavateli
podle zvláštního předpisu.23) Neuvolněným členům zastupitelstva obce,
kteří nejsou v pracovním nebo jiném obdobném poměru, poskytuje obec ze svých
rozpočtových prostředků náhradu výdělku ušlého v souvislosti s výkonem jejich
funkce paušální částkou, jejíž výši stanoví zastupitelstvo obce vždy na
příslušný kalendářní rok.

§ 72
Neuvolněným členům zastupitelstva
obce může být za výkon funkce poskytnuta měsíční odměna. Její maximální výši
stanoví prováděcí právní předpis.

§ 73
(1)
Měsíční odměna je peněžité plnění poskytované měsíčně podle druhu vykonávané
funkce a podle počtu obyvatel obce ve výši a za podmínek, které stanoví
prováděcí právní předpis. Měsíční odměnu tvoří pevná složka stanovená podle
druhu vykonávané funkce a příplatek podle počtu obyvatel obce. Při určení výše
příplatku podle počtu obyvatel obce se vychází z počtu obyvatel, kteří jsou k 1.
lednu příslušného kalendářního roku hlášeni v obci k trvalému pobytu. Počet
obyvatel obce se zaokrouhluje na celé stovky nahoru.

(2) Měsíční odměna se uvolněným
členům zastupitelstva obce v obcích s rozšířenou působností, v obcích s
pověřeným obecním úřadem, v obcích s matričním úřadem23a) a v obcích
se stavebním úřadem23b) zvyšuje o částku stanovenou prováděcím
právním předpisem.

(3) Nevykonává-li uvolněný člen
zastupitelstva obce funkci z důvodu dočasné pracovní neschopnosti, karantény,
těhotenství nebo péče o dítě do 3 let věku, měsíční odměna mu nenáleží,
nestanoví-li se jinak v odstavci 4; v kalendářním měsíci, v němž z těchto důvodů
uvolněný člen zastupitelstva obce vykonával funkci jen po část měsíce, náleží mu
měsíční odměna v poměrné výši.

(4) Po dobu prvních 14 kalendářních
dnů dočasné pracovní neschopnosti nebo karantény náleží uvolněnému členu
zastupitelstva obce měsíční odměna ve snížené výši; za první 3 kalendářní dny
dočasné pracovní neschopnosti nebo karantény náleží měsíční odměna ve snížené
výši za každý kalendářní den ve výši 30 % a od čtvrtého kalendářního dne dočasné
pracovní neschopnosti nebo karantény náleží měsíční odměna ve snížené výši za
každý kalendářní den ve výši 69 % jedné třicetiny měsíční odměny. Pro účely
stanovení výše měsíční odměny ve snížené výši podle věty první se měsíční
odměna, z níž se stanoví měsíční odměna ve snížené výši, upraví stejným
způsobem, jakým se upravuje denní vyměřovací základ pro stanovení dávek
nemocenského pojištění. Měsíční odměna ve snížené výši stanovená podle věty
první se snižuje o 50 %, jde-li o případy, kdy se nemocenské podle předpisů o
nemocenském pojištění snižuje na polovinu. Výše měsíční odměny ve snížené výši
stanovené podle věty první a třetí za jednotlivý kalendářní den se zaokrouhluje
na celé koruny směrem nahoru.

§ 74

zrušen zákonem č. 626/2004 Sb.

§ 75
(1)
Neuvolněnému členu zastupitelstva obce, pokud vykonává funkci starosty, a
uvolněnému členu zastupitelstva obce náleží odměna při skončení funkčního
období, jestliže jim ke dni voleb do zastupitelstva obce příslušela měsíční
odměna a pokud jim nevznikl opětovný nárok na měsíční odměnu. Pokud byl uvolněný
člen zastupitelstva obce nebo neuvolněný člen zastupitelstva obce vykonávající
funkci starosty pravomocně odsouzen za úmyslný trestný čin spáchaný v průběhu
funkčního období, pak mu odměna při skončení funkčního období
nenáleží.

(2) Výše
odměny při skončení funkčního období uvolněného člena zastupitelstva obce a
neuvolněného člena zastupitelstva obce vykonávajícího funkci starosty se stanoví
jako výše měsíční odměny, k níž se přičte násobek této částky a počtu celých
ukončených po sobě jdoucích let výkonu funkce, nejdéle však pěti ukončených let
výkonu funkce.

(3)
Uvolněnému členovi zastupitelstva obce a neuvolněnému členovi zastupitelstva
obce, kteří vykonávali funkci starosty nebo místostarosty, za niž náleží měsíční
odměna, a jimž zanikl mandát přede dnem konání voleb do zastupitelstva obce,
bude tato odměna poskytována ještě po dobu 3 měsíců ode dne zániku
mandátu.

(4) Uvolněnému
členu zastupitelstva obce a neuvolněnému členu zastupitelstva obce, kteří
vykonávali funkci starosty nebo místostarosty, za niž náleží měsíční odměna, a
byli z této funkce odvoláni nebo se jí vzdali, bude tato odměna poskytována
ještě po dobu 3 měsíců ode dne vzdání se funkce nebo odvolání z
funkce.

(5) Pokud
dosavadní starosta vykonává do ustavujícího zasedání zastupitelstva obce
pravomoc podle § 107 odst. 1, náleží mu měsíční odměna v dosavadní
výši.

(6) Členovi
zastupitelstva obce, který vykonává pravomoc podle § 107 odst. 2, náleží měsíční
odměna ve stejné výši, která by podle prováděcího právního předpisu náležela
starostovi.

(7) Odměna
při skončení funkčního období může být vyplacena v měsíčních splátkách nebo
jednorázově. Vznikl-li členovi zastupitelstva obce uvedenému v odstavci 1 nárok
na odměnu při skončení funkčního období v době, kdy je proti němu vedeno trestní
řízení pro úmyslný trestný čin spáchaný v průběhu funkčního období, odměna při
skončení funkčního období se nevyplatí. Skončí-li trestní řízení pro uvedený
trestný čin pravomocným odsouzením člena zastupitelstva obce, má se za to, že
nárok na odměnu při skončení funkčního období nevznikl; nedojde-li k takovému
odsouzení, odměna při skončení funkčního období se vyplatí.

§ 76
Splatnost a výplata odměny členům
zastupitelstva obce, jakož i srážky z odměny se řídí právními předpisy
upravujícími platové poměry zaměstnanců obcí a zákoníkem práce. Pro tyto účely
se odměna členů zastupitelstva obce posuzuje jako plat zaměstnanců obce v
pracovním poměru; obec se posuzuje jako zaměstnavatel a členové zastupitelstva
obce se posuzují jako zaměstnanci.

§ 77
(1)
Odměna se uvolněnému členovi zastupitelstva obce poskytuje ode dne, kdy byl
zvolen nebo jmenován do funkce, za kterou odměna náleží.

(2) Odměna se neuvolněnému členovi
zastupitelstva obce poskytuje ode dne, který stanoví zastupitelstvo
obce.

(3) V případě
souběhu výkonu několika funkcí

a)

náleží uvolněnému členovi zastupitelstva obce měsíční odměna podle funkce,
za kterou se poskytuje nejvyšší odměna,

b)

lze neuvolněnému členovi zastupitelstva obce poskytnout měsíční odměnu až
do výše souhrnu odměn za jednotlivé funkce.

§ 78
Členovi zastupitelstva obce náleží v
souvislosti s výkonem jeho funkce cestovní náhrady ve výši a za podmínek
stanovených právními předpisy platnými pro zaměstnance v pracovním
poměru.26)

§ 79
(1)
Uvolněný člen zastupitelstva obce má nárok na dovolenou podle tohoto zákona v
délce 5 týdnů za kalendářní rok.

(2) Pokud jeho funkční období
netrvalo po dobu celého kalendářního roku, má nárok na poměrnou část dovolené,
která činí za každý i započatý kalendářní měsíc trvání výkonu jeho funkce jednu
dvanáctinu dovolené za kalendářní rok.

(3) Měsíční odměna podle tohoto
zákona náleží i po dobu dovolené.

(4) Obec poskytne uvolněnému členu
zastupitelstva obce též tu část dovolené, kterou nevyčerpal před uvolněním k
výkonu veřejné funkce. Nevyčerpal-li uvolněný člen zastupitelstva obce dovolenou
před uplynutím doby uvolnění k výkonu veřejné funkce, poskytne mu ji uvolňující
zaměstnavatel.

(5)
Jestliže si uvolněný člen zastupitelstva obce nemohl dovolenou nebo její část
vyčerpat v průběhu příslušného kalendářního roku, převádí se mu tento nárok do
následujícího kalendářního roku. V takovém případě může uvolněný člen
zastupitelstva též požádat obec o náhradu měsíční odměny za nevyčerpanou
dovolenou.

§ 80 a 81

zrušeny zákonem č. 313/2002 Sb.

§ 82
Člen
zastupitelstva obce má při výkonu své funkce právo

a)

předkládat zastupitelstvu obce, radě obce, výborům a komisím návrhy na
projednání,

b)

vznášet dotazy, připomínky a podněty na radu obce a její jednotlivé členy,
na předsedy výborů, na statutární orgány právnických osob, jejichž
zakladatelem je obec, a na vedoucí příspěvkových organizací a organizačních
složek, které obec založila nebo zřídila; písemnou odpověď musí obdržet do 30
dnů,

c)

požadovat od zaměstnanců obce zařazených do obecního úřadu, jakož i od
zaměstnanců právnických osob, které obec založila nebo zřídila, informace ve
věcech, které souvisejí s výkonem jejich funkce; informace musí být poskytnuta
nejpozději do 30 dnů.

§ 83
(1)
Člen zastupitelstva obce je povinen zúčastňovat se zasedání zastupitelstva obce,
popřípadě zasedání jiných orgánů obce, je-li jejich členem, plnit úkoly, které
mu tyto orgány uloží, hájit zájmy občanů obce a jednat a vystupovat tak, aby
nebyla ohrožena vážnost jeho funkce.

(2) Člen zastupitelstva obce, u
něhož skutečnosti nasvědčují, že by jeho podíl na projednávání a rozhodování
určité záležitosti v orgánech obce mohl znamenat výhodu nebo škodu pro něj
samotného nebo osobu blízkou, pro fyzickou nebo právnickou osobu, kterou
zastupuje na základě zákona nebo plné moci (střet zájmů), je povinen sdělit tuto
skutečnost před zahájením jednání orgánu obce, který má danou záležitost
projednávat. O tom, zda existuje důvod pro vyloučení z projednávání a
rozhodování této záležitosti, rozhoduje tento orgán obce.

Díl 2

Pravomoc zastupitelstva obce

§ 84
(1)
Zastupitelstvo obce rozhoduje ve věcech patřících do samostatné působnosti obce
(§ 35 odst. 1).

(2)
Zastupitelstvu obce je vyhrazeno

a)

schvalovat program rozvoje obce,

b)

schvalovat rozpočet obce a závěrečný účet obce,

c)

zřizovat trvalé a dočasné peněžní fondy obce,

d)

zřizovat a rušit příspěvkové organizace a organizační složky obce,
schvalovat jejich zřizovací listiny,

e)

rozhodovat o založení nebo rušení právnických osob, schvalovat jejich
zakladatelské listiny, společenské smlouvy, zakládací smlouvy a stanovy a
rozhodovat o účasti v již založených právnických
osobách,29)

f)

delegovat zástupce obce, s výjimkou § 102 odst. 2 písm. c), na valnou
hromadu obchodních společností, v nichž má obec majetkovou účast,

g)

navrhovat zástupce obce do ostatních orgánů obchodních společností, v
nichž má obec majetkovou účast, a navrhovat jejich odvolání,

h)

vydávat obecně závazné vyhlášky obce,

i)

rozhodovat o vyhlášení místního referenda,

j)

navrhovat změny katastrálních území uvnitř obce, schvalovat dohody o změně
hranic obce a o slučování obcí,

k)

určovat funkce, pro které budou členové zastupitelstva obce
uvolněni,

l)

zřizovat a rušit výbory, volit jejich předsedy a další členy a odvolávat
je z funkce,

m)

volit z řad členů zastupitelstva obce starostu, místostarosty a další
členy rady obce (radní) a odvolávat je z funkce, stanovit počet členů rady
obce, jakož i počet dlouhodobě uvolněných členů tohoto zastupitelstva,
zřizovat a zrušovat výbory, volit jejich předsedy a další členy a odvolávat je
z funkce,

n)

stanovit výši odměn neuvolněným členům zastupitelstva obce,

o)

zřizovat a zrušovat obecní policii,

p)

rozhodovat o spolupráci obce s jinými obcemi a o formě této
spolupráce,

r)

rozhodovat o zřízení a názvech částí obce, o názvech ulic a dalších
veřejných prostranství,

s)

udělovat a odnímat čestné občanství obce a ceny obce,

t)

stanovit zásady pro poskytování cestovních náhrad členům zastupitelstva
obce,

u)

rozhodovat o peněžitých plněních poskytovaných fyzickým osobám, které
nejsou členy zastupitelstva obce, za výkon funkce členů výborů,

v)

rozhodovat o zřízení, sloučení, splynutí, rozdělení a zrušení veřejného
neziskového ústavního zdravotnického zařízení, navrhovat zástupce do jeho
dozorčí rady a rozhodovat o převodu vlastnického práva k majetku, s nímž
hospodaří veřejné neziskové ústavní zdravotnické zařízení nebo o jeho pronájmu
v případech, kdy to stanoví zvláštní právní předpis29a),

y)

plnit úkoly stanovené zvláštním právním předpisem,

(3) Není-li zřízena rada obce,
vydává nařízení obce zastupitelstvo obce.

(4) Zastupitelstvo obce si může
vyhradit další pravomoc v samostatné působnosti obce mimo pravomoce vyhrazené
radě obce podle § 102 odst. 2.

(5) Zastupitelstvo obce rozhoduje o
zrušení usnesení rady obce, jsou-li mu předložena k rozhodnutí podle § 105 odst.
1.

§ 85
Zastupitelstvu obce je dále
vyhrazeno rozhodování o těchto majetkoprávních úkonech:

a)

nabytí a převod nemovitých věcí včetně vydání nemovitostí podle zvláštních
zákonů, převod bytů a nebytových prostorů z majetku obce,

b)

poskytování věcných darů v hodnotě nad 20 000 Kč a peněžitých darů ve výši
nad 20 000 Kč fyzické nebo právnické osobě v jednom kalendářním roce,

c)

poskytování dotací nad 50 000 Kč v jednotlivých případech občanským
sdružením, humanitárním organizacím a jiným fyzickým nebo právnickým osobám
působícím v oblasti mládeže, tělovýchovy a sportu, sociálních služeb, podpory
rodin, požární ochrany, kultury, vzdělávání a vědy, zdravotnictví,
protidrogových aktivit, prevence kriminality a ochrany životního
prostředí,

d)

uzavření smlouvy o sdružení a poskytování majetkových hodnot podle smlouvy
o sdružení, jehož je obec účastníkem,

e)

peněžité i nepeněžité vklady do právnických osob,

f)

vzdání se práva a prominutí pohledávky vyšší než 20 000 Kč,

g)

zastavení movitých věcí nebo práv v hodnotě vyšší než 20 000 Kč,

h)

dohody o splátkách s lhůtou splatnosti delší než 18 měsíců,

i)

postoupení pohledávky vyšší než 20 000 Kč,

j)

uzavření smlouvy o přijetí a poskytnutí úvěru nebo půjčky, o poskytnutí
dotace, o převzetí dluhu, o převzetí ručitelského závazku, o přistoupení k
závazku a smlouvy o sdružení,

k)

zastavení nemovitých věcí,

l)

vydání komunálních dluhopisů.

§ 86

zrušen zákonem č. 313/2002 Sb.

§ 87
K
platnému usnesení zastupitelstva obce, rozhodnutí nebo volbě je třeba souhlasu
nadpoloviční většiny všech členů zastupitelstva obce, nestanoví-li zvláštní
právní předpis jinak.31a)

§ 88

zrušen zákonem č. 313/2002 Sb.

§ 89
(1)
Nesejde-li se zastupitelstvo obce po dobu delší než 6 měsíců tak, aby bylo
schopno se usnášet, Ministerstvo vnitra je rozpustí. Proti tomuto rozhodnutí
může obec podat žalobu k soudu.

(2) Nebude-li zastupitelstvo obce
nebo jiný orgán obce postupovat v souladu s rozhodnutím soudu o povinnosti
vyhlásit místní referendum nebo s rozhodnutím přijatým v místním referendu,
vyzve Ministerstvo vnitra zastupitelstvo obce, aby do 2 měsíců zjednalo nápravu.
Jestliže tak zastupitelstvo obce v této lhůtě neučiní, Ministerstvo vnitra je
rozpustí. Proti tomuto rozhodnutí může obec podat žalobu k
soudu30).

(3)
Do doby, než bude zvoleno nové zastupitelstvo obce, popřípadě určen správce obce
podle § 98, vykonává rada obce svou pravomoc podle § 102 odst. 2 a 3. Není-li
rada obce zvolena, vykonává starosta pravomoc podle § 107 odst. 1. Není-li
zvolen starosta, vykonává tuto pravomoc jiný člen zastupitelstva obce, kterého
tím zastupitelstvo obce pověří.

§ 90
Poklesne-li počet členů
zastupitelstva obce o více než polovinu, popřípadě pod 5 a zastupitelstvo obce
nemůže být doplněno z náhradníků, oznámí obecní úřad neprodleně tuto skutečnost
krajskému úřadu. V takovém případě nemůže zastupitelstvo obce rozhodovat o
záležitostech podle § 84 a 85.

§ 91
(1)
Ustavující zasedání nově zvoleného zastupitelstva obce svolává dosavadní
starosta tak, aby se konalo do 15 dnů od vyhlášení výsledků voleb, popřípadě do
15 dnů od právní moci usnesení soudu o stížnosti proti vydání osvědčení o
zvolení členem zastupitelstva v obci.31) Ustavujícímu zasedání
předsedá zpravidla nejstarší člen zastupitelstva obce do doby, než je zvolen
starosta nebo místostarosta. Ustavující zasedání zastupitelstva obce zvolí
starostu, místostarostu a další členy rady obce.

(2) Jestliže nebude ustavující
zasedání nově zvoleného zastupitelstva obce svoláno ve lhůtě uvedené v odstavci
1, učiní tak Ministerstvo vnitra.

§ 92
(1)
Zastupitelstvo obce se schází podle potřeby, nejméně však jedenkrát za 3 měsíce.
Zasedání zastupitelstva obce se konají v územním obvodu obce. Zasedání
zastupitelstva obce svolává a zpravidla řídí starosta. Starosta je povinen
svolat zasedání zastupitelstva obce, požádá-li o to alespoň jedna třetina členů
zastupitelstva obce nebo hejtman kraje. Zasedání zastupitelstva obce se koná
nejpozději do 21 dnů ode dne, kdy žádost byla doručena obecnímu
úřadu.

(2) Nesvolá-li
starosta zasedání zastupitelstva obce podle odstavce 1, učiní tak místostarosta,
popřípadě jiný člen zastupitelstva obce.

(3) Zastupitelstvo obce je schopno
se usnášet, je-li přítomna nadpoloviční většina všech jeho členů. Jestliže při
zahájení jednání zastupitelstva obce nebo v jeho průběhu není přítomna
nadpoloviční většina všech členů zastupitelstva obce, ukončí předsedající
zasedání zastupitelstva obce. Do 15 dnů se koná jeho náhradní zasedání. Svolá se
postupem podle odstavce 1 nebo 2.

§ 93
(1)
Obecní úřad informuje o místě, době a navrženém programu připravovaného zasedání
zastupitelstva obce. Informaci vyvěsí na úřední desce3b) obecního
úřadu alespoň 7 dní před zasedáním zastupitelstva obce; kromě toho může
informaci uveřejnit způsobem v místě obvyklým.

(2) Zasedání zastupitelstva obce je
veřejné.

(3) Požádá-li
na zasedání zastupitelstva obce o slovo člen vlády nebo jím určený zástupce,
senátor, poslanec, zástupce nebo zástupce orgánů kraje, musí mu být
uděleno.

§ 94
(1)
Právo předkládat návrhy k zařazení na pořad jednání připravovaného zasedání
zastupitelstva obce mají jeho členové, rada obce a výbory.

(2) O zařazení návrhů přednesených v
průběhu zasedání zastupitelstva obce na program jeho jednání rozhodne
zastupitelstvo obce.

§ 95
(1) O
průběhu zasedání zastupitelstva obce se pořizuje zápis, který podepisuje
starosta nebo místostarosta a určení ověřovatelé. V zápise se vždy uvede počet
přítomných členů zastupitelstva obce, schválený pořad jednání zastupitelstva
obce, průběh a výsledek hlasování a přijatá usnesení.

(2) Zápis, který je nutno pořídit do
10 dnů po skončení zasedání, musí být uložen na obecním úřadu k nahlédnutí. O
námitkách člena zastupitelstva obce proti zápisu rozhodne nejbližší zasedání
zastupitelstva obce.

§ 96
Zastupitelstvo obce vydá jednací
řád, v němž stanoví podrobnosti o jednání zastupitelstva obce.

§ 97
Obec
informuje občany o činnosti orgánů obce na zasedání zastupitelstva obce a dále
jiným způsobem v místě obvyklým.

§ 98
(1)
Ministerstvo vnitra jmenuje správce obce z řad zaměstnanců státu zařazených do
Ministerstva vnitra

a)

neuskuteční-li se v obci vyhlášené volby pro nedostatek kandidátů na členy
zastupitelstva obce nebo proto, že nebyla ustavena okrsková volební
komise,32)

b)

dojde-li k rozpuštění zastupitelstva obce podle § 89,

c)

zanikne-li mandát všem členům zastupitelstva obce a na uprázdněné mandáty
nenastoupí náhradníci,

d)

není-li zvolen starosta do 6 měsíců od ustavujícího zasedání, popřípadě
ode dne, kdy byl odvolán starosta nebo se funkce vzdal,

e)

dojde-li k počátku kalendářního roku ke sloučení obcí nebo k oddělení
části obce.

(2) Správce obce zabezpečuje výkon
přenesené působnosti, jde-li o obec, kde není tajemník obecního úřadu, a dále
úkoly v oblasti samostatné působnosti podle § 84 odst. 2 písm. c) a § 102 odst.
2 a 3. Správce obce je v čele obecního úřadu. Jde-li o obec, kde byla zřízena
funkce tajemníka obecního úřadu (§ 110), je tajemník podřízen správci
obce.

(3) Náklady
spojené s výkonem funkce správce obce hradí stát.

(4) Ministerstvo vnitra kontroluje
činnost správce obce.

(5) Činnost správce obce končí dnem
ustavujícího zasedání zastupitelstva obce (§ 91). Na ustavujícím zasedání
zastupitelstva obce podá správce obce zprávu o výkonu své funkce a o stavu
hospodaření a majetku obce nebo dnem zvolení starosty.

Díl 3

Rada obce

§ 99
(1)
Rada obce je výkonným orgánem obce v oblasti samostatné působnosti a ze své
činnosti odpovídá zastupitelstvu obce. V oblasti přenesené působnosti přísluší
radě obce rozhodovat, jen stanoví-li tak zákon.

(2) V obci, kde se rada obce nevolí,
vykonává její pravomoc starosta, nestanoví-li tento zákon jinak (§ 102 odst.
4).

(3) Radu obce tvoří
starosta, místostarosta (místostarostové) a další členové rady volení z řad
členů zastupitelstva obce. Počet členů rady obce je lichý a činí nejméně 5 a
nejvýše 11 členů, přičemž nesmí přesahovat jednu třetinu počtu členů
zastupitelstva obce. Rada obce se nevolí v obcích, kde zastupitelstvo obce má
méně než 15 členů.

(4)
Je-li starosta nebo místostarosta odvolán z funkce nebo se této funkce vzdal,
přestává být i členem rady obce.

§ 100
(1)
Poklesne-li v průběhu funkčního období počet členů rady obce pod 5 a na
nejbližším zasedání zastupitelstva obce nebude doplněn alespoň na 5, vykonává od
tohoto okamžiku její pravomoc zastupitelstvo obce, které může rozhodování o
záležitostech podle § 102 odst. 2 a 3 svěřit zcela nebo zčásti
starostovi.

(2)
Poklesne-li v průběhu funkčního období počet členů zastupitelstva obce pod 11 a
na uprázdněné mandáty nenastoupí náhradníci, končí činnost rady obce uplynutím
třicátého dne od uprázdnění mandátů v zastupitelstvu obce. Funkce rady obce
vykonává v takovém případě zastupitelstvo obce, které může svěřit plnění
některých úkolů rady obce starostovi.

(3) Jestliže v průběhu funkčního
období přesáhne počet členů rady obce jednu třetinu počtu členů zastupitelstva
obce, aniž počet jeho členů poklesne pod 11, plní rada obce nadále své
funkce.

§ 101
(1)
Rada obce se schází ke svým schůzím podle potřeby, její schůze jsou neveřejné.
Rada obce může k jednotlivým bodům svého jednání přizvat dalšího člena
zastupitelstva obce a jiné osoby.

(2) Rada obce je schopna se usnášet,
je-li přítomna nadpoloviční většina všech jejích členů; k platnému usnesení nebo
rozhodnutí je třeba souhlasu nadpoloviční většiny všech jejích
členů.

(3) Rada obce
pořizuje ze své schůze zápis, který podepisuje starosta spolu s místostarostou
nebo jiným radním. V zápise se vždy uvede počet přítomných členů rady obce,
schválený pořad schůze rady obce, průběh a výsledek hlasování a přijatá
usnesení. Zápis ze schůze rady obce musí být pořízen do 7 dnů od jejího konání.
O námitkách člena rady obce proti zápisu rozhodne nejbližší schůze rady obce.
Zápis ze schůze rady obce musí být uložen u obecního úřadu k nahlédnutí členům
zastupitelstva obce.

(4)
Rada obce vydá jednací řád, v němž stanoví podrobnosti o jednání rady
obce.

§ 102
(1)
Rada obce připravuje návrhy pro jednání zastupitelstva obce a zabezpečuje plnění
jím přijatých usnesení.

(2) Radě obce je vyhrazeno

a)

zabezpečovat hospodaření obce podle schváleného rozpočtu, provádět
rozpočtová opatření v rozsahu stanoveném zastupitelstvem obce,

b)

plnit vůči právnickým osobám a organizačním složkám založeným nebo
zřízeným zastupitelstvem obce, s výjimkou obecní policie, úkoly zakladatele
nebo zřizovatele podle zvláštních předpisů, nejsou-li vyhrazeny zastupitelstvu
obce (§ 84 odst. 2),

c)

rozhodovat ve věcech obce jako jediného společníka obchodní společnosti,

d)

vydávat nařízení obce,

e)

projednávat a řešit návrhy, připomínky a podněty předložené jí členy
zastupitelstva obce nebo komisemi rady obce,

f)

stanovit rozdělení pravomocí v obecním úřadu, zřizovat a zrušovat odbory a
oddělení obecního úřadu (§ 109 odst. 2),

g)

na návrh tajemníka obecního úřadu jmenovat a odvolávat vedoucí odborů
obecního úřadu v souladu se zvláštním zákonem,32a)

h)

zřizovat a zrušovat podle potřeby, komise rady obce (dále jen "komise"),
jmenovat a odvolávat z funkce jejich předsedy a členy,

i)

kontrolovat plnění úkolů obecním úřadem a komisemi v oblasti samostatné
působnosti obce,

j)

stanovit celkový počet zaměstnanců obce v obecním úřadu a v organizačních
složkách obce,

k)

ukládat pokuty ve věcech samostatné působnosti obce (§ 58); tuto působnost
může rada obce svěřit příslušnému odboru obecního úřadu zcela nebo
zčásti,

l)

přezkoumávat na základě podnětů opatření přijatá obecním úřadem v
samostatné působnosti a komisemi,

m)

rozhodovat o uzavírání nájemních smluv a smluv o výpůjčce; tuto působnost
může rada obce svěřit příslušnému odboru obecního úřadu nebo příspěvkové
organizaci obce zcela nebo zčásti,

n)

stanovit pravidla pro přijímání a vyřizování petic a stížností,

o)

schvalovat organizační řád obecního úřadu,

p)

plnit úkoly stanovené zvláštním zákonem.

(3) Rada obce zabezpečuje
rozhodování ostatních záležitostí patřících do samostatné působnosti obce, pokud
nejsou vyhrazeny zastupitelstvu obce nebo pokud si je zastupitelstvo obce
nevyhradilo. Rada obce nemůže svěřit starostovi ani obecnímu úřadu rozhodování v
záležitostech podle odstavce 2 s výjimkou záležitostí uvedených v odstavci 2
písm. k) a m).

(4) V
obcích, kde starosta vykonává pravomoc rady obce (§ 99 odst. 2), je
zastupitelstvu obce vyhrazeno též rozhodování ve věcech uvedených v odstavci 2
písm. c), d), f), j) a l).

(5) Je-li rada obce odvolána jako
celek a není-li současně s tím zvolena nová rada obce, vykonává dosavadní rada
obce svou pravomoc až do zvolení nové rady obce.

Díl 4

Starosta

§ 103
(1)
Starosta zastupuje obec navenek.

(2) Starostu a místostarostu
(místostarosty) volí do funkcí zastupitelstvo obce z řad svých členů. Starosta a
místostarosta musí být občanem České republiky. Za výkon své funkce odpovídají
zastupitelstvu obce.

(3)
Starosta jmenuje a odvolává se souhlasem ředitele krajského úřadu tajemníka
obecního úřadu v souladu se zvláštním zákonem32a) a stanoví jeho plat
podle zvláštních předpisů;33) bez souhlasu ředitele krajského úřadu
je jmenování a odvolání tajemníka obecního úřadu neplatné.

(4) Starosta

a)

odpovídá za včasné objednání přezkoumání hospodaření obce za uplynulý
kalendářní rok (§ 42),

b)

plní úkoly zaměstnavatele podle zvláštních předpisů, uzavírá a ukončuje
pracovní poměr se zaměstnanci obce a stanoví jim plat podle zvláštních
předpisů,33) pokud není v obci tajemník obecního úřadu; vedoucí
odboru jmenuje, odvolává a stanoví jim plat, jen není-li zřízena rada
obce,

c)

může po projednání s ředitelem krajského úřadu svěřit komisi výkon
přenesené působnosti v určitých věcech,

d)

může požadovat po Policii České republiky spolupráci při zabezpečení
místních záležitostí veřejného pořádku,

e)

odpovídá za informování veřejnosti o činnosti obce,34)

f)

zabezpečuje výkon přenesené působnosti v obcích, kde není tajemník
obecního úřadu,

g)

rozhoduje o záležitostech samostatné působnosti obce svěřených mu radou
obce,

h)

plní další úkoly stanovené tímto zákonem a zvláštními zákony,

i)

plní obdobné úkoly jako statutární orgán zaměstnavatele podle zvláštních
právních předpisů vůči uvolněným členům zastupitelstva a tajemníkovi obecního
úřadu.

(5)
Starosta svolává a zpravidla řídí zasedání zastupitelstva obce a rady obce,
podepisuje spolu s ověřovateli zápis z jednání zastupitelstva obce a zápis z
jednání rady obce.

(6)
Je-li starosta ze své funkce odvolán nebo se funkce vzdal a není-li současně
zvolen nový starosta, vykonává jeho pravomoc až do zvolení starosty
místostarosta, kterého určilo zastupitelstvo obce k zastupování starosty (§ 104
odst. 1). Neurčilo-li zastupitelstvo obce místostarostu k zastupování starosty
nebo byl-li tento místostarosta z funkce odvolán nebo se funkce vzdal současně
se starostou, pověří zastupitelstvo obce výkonem pravomoci starosty některého z
členů zastupitelstva obce.

§ 104
(1)
Starostu zastupuje místostarosta. Zastupitelstvo obce může zvolit více
místostarostů a svěřit jim některé úkoly. Místostarosta, kterého určí
zastupitelstvo obce, zastupuje starostu v době jeho nepřítomnosti nebo v době,
kdy starosta nevykonává funkci (§ 73 odst. 3 a § 79 odst. 1).

(2) Starosta spolu s místostarostou
podepisuje právní předpisy obce.

§ 105
Starosta pozastaví výkon usnesení
rady obce, má-li za to, že je nesprávné. Věc pak předloží k rozhodnutí
nejbližšímu zasedání zastupitelstva obce (§ 84 odst. 5).

§ 106
(1) V
případech stanovených zvláštními zákony zřizuje starosta pro výkon přenesené
působnosti zvláštní orgány obce, jmenuje a odvolává jejich členy. V případech
stanovených zvláštními zákony vykonává zvláštní orgán obce s rozšířenou
působností státní správu pro správní obvod obce s rozšířenou
působností.

(2) V čele
zvláštního orgánu obce může být jen osoba, která, nestanoví-li zvláštní zákon
jinak, prokázala zvláštní odbornou způsobilost v oblasti přenesené působnosti,
pro jejíž výkon byl zvláštní orgán zřízen. Pro prokázání zvláštní odborné
způsobilosti osoby stojící v čele zvláštního orgánu obce platí obdobně
ustanovení zvláštních právních předpisů upravujících toto prokázání pro úředníky
územních samosprávných celků.

(3) Ustanovení odstavce 2 se
nevztahuje na případy, kdy v čele zvláštního orgánu obce stojí na základě
ustanovení zvláštního zákona starosta.

§ 107
(1)
Dosavadní starosta v období ode dne voleb do zastupitelstva obce do dne konání
ustavujícího zasedání nově zvoleného zastupitelstva obce

a)

zabezpečuje výkon přenesené působnosti v obcích, kde není tajemník
obecního úřadu,

b)

vykonává pravomoci podle § 102 odst. 2 písm. a), b), e), h), i), l), § 102
odst. 3 a § 103 odst. 4 s výjimkou provádění rozpočtových opatření,

c)

přijímá prohlášení o uzavření
manželství.34a)

(2) Jestliže zastupitelstvo obce
nezvolí na svém ustavujícím zasedání starostu, vykonává dosavadní starosta,
je-li členem zastupitelstva, pravomoc podle odstavce 1. Není-li dosavadní
starosta členem zastupitelstva obce, pověří zastupitelstvo obce výkonem této
pravomoci některého ze svých členů.

(3) Jestliže nově zvolené
zastupitelstvo obce nezvolí starostu do 6 měsíců ode dne ustavujícího zasedání,
postupuje se podle § 98.

§ 108
(1)
Starosta má právo užívat při významných příležitostech a občanských obřadech
závěsný odznak. Závěsný odznak má uprostřed velký státní znak a po obvodu
odznaku je uveden název Česká republika.

(2) Rada obce může stanovit, v
kterých případech může tento odznak užívat jiný člen zastupitelstva obce nebo
tajemník obecního úřadu.

(3) Primátor statutárního města má
právo při významných příležitostech a občanských obřadech používat primátorské
insignie.

Díl 5

Obecní úřad

§ 109
(1)
Obecní úřad tvoří starosta, místostarosta (místostarostové), tajemník obecního
úřadu, je-li tato funkce zřízena, a zaměstnanci obce zařazení do obecního úřadu.
V čele obecního úřadu je starosta.

(2) Rada obce může zřídit pro
jednotlivé úseky činnosti obecního úřadu odbory a oddělení, v nichž jsou
začleněni zaměstnanci obce zařazení do obecního úřadu.

(3) Obecní úřad

a)

v oblasti samostatné působnosti

1.

plní úkoly, které mu uložilo zastupitelstvo obce nebo rada obce,

2.

pomáhá výborům a komisím v jejich činnosti;

b)

vykonává přenesenou působnost podle § 61 odst. 1 písm. a) s výjimkou věcí,
které patří do působnosti jiného orgánu obce.

§ 110
(1) V
obcích s pověřeným obecním úřadem a v obcích s rozšířenou působností se zřizuje
funkce tajemníka obecního úřadu, který je zaměstnancem obce. Ostatní obce mohou
zřídit funkci tajemníka obecního úřadu.

(2) Tajemník obecního úřadu je
odpovědný za plnění úkolů obecního úřadu v samostatné působnosti i přenesené
působnosti starostovi.

(3) Není-li v obci zřízena funkce
tajemníka obecního úřadu nebo není-li tajemník obecního úřadu ustanoven, plní
jeho úkoly starosta.

(4)
Tajemník obecního úřadu

a)

zajišťuje výkon přenesené působnosti s výjimkou věcí, které jsou zákonem
svěřeny radě obce nebo zvláštnímu orgánu obce,

b)

plní úkoly uložené mu zastupitelstvem obce, radou obce nebo
starostou,

c)

stanoví podle zvláštních právních předpisů33) platy všem
zaměstnancům obce zařazeným do obecního úřadu,

d)

plní úkoly statutárního orgánu zaměstnavatele podle zvláštních právních
předpisů vůči zaměstnancům obce zařazeným do obecního úřadu,

e)

vydává spisový řád, skartační řád a pracovní řád obecního úřadu a další
vnitřní směrnice obecního úřadu, nevydává-li je rada obce.

(5) Tajemník obecního úřadu se
zúčastňuje zasedání zastupitelstva obce a schůzí rady obce s hlasem
poradním.

(6) Tajemník
obecního úřadu nesmí vykonávat funkce v politických stranách a v politických
hnutích.

§ 111
(1)
Všechny písemnosti vyhotovené orgánem obce v samostatné působnosti obce se v
záhlaví označují uvedením slova "obec" ("město", "městys") a názvem obce,
městyse nebo města s uvedením orgánu, který písemnost vyhotovil.

(2) Všechny písemnosti vyhotovené
orgánem obce v přenesené působnosti orgánů obce, s výjimkou nařízení obce, se v
záhlaví označují slovy "Obecní úřad" ("Městský úřad", "Úřad městyse") s uvedením
názvu obce, městyse nebo města.

(3) Vypracovávají-li písemnosti
odbory obecního (městského) úřadu nebo úřadu městyse, uvede se pod záhlavím též
název odboru, který písemnost vyhotovil. Stanoví-li zvláštní zákon jiné označení
odboru, uvede se toto označení.

(4) Vypracovávají-li písemnosti
zvláštní orgány, uvede se v záhlaví "obec" ("město", "městys"), název obce
(města, městyse) a pod ním název zvláštního orgánu, který písemnost
vyhotovil.

(5) Obce
mohou používat razítko obce v případech, kdy zvláštním zákonem není stanoveno
povinné užívání úředního razítka s malým státním
znakem.34b)

§ 112

zrušen zákonem č. 501/2004 Sb.

§ 113 až 116

zrušeny zákonem č. 313/2002 Sb.

HLAVA V

ORGÁNY ZASTUPITELSTVA OBCE
A RADY OBCE

Výbory

§ 117
(1)
Zastupitelstvo obce může zřídit jako své iniciativní a kontrolní orgány výbory.
Svá stanoviska a návrhy předkládají výbory zastupitelstvu obce.

(2) Zastupitelstvo obce zřizuje vždy
finanční a kontrolní výbor.

(3) Obec, v jejímž územním obvodu
žije podle posledního sčítání lidu alespoň 10 % občanů hlásících se k národnosti
jiné než české, zřizuje výbor pro národnostní menšiny. Členy tohoto výboru jsou
i zástupci národnostních menšin, pokud je deleguje svaz utvořený podle
zvláštního zákona;36) vždy však příslušníci národnostních menšin musí
tvořit nejméně polovinu všech členů výboru.

(4) Předsedou výboru je vždy člen
zastupitelstva obce; to neplatí, jde-li o předsedu osadního výboru (§
120).

§ 118
(1)
Výbor plní úkoly, kterými jej pověří zastupitelstvo obce. Ze své činnosti
odpovídá výbor zastupitelstvu obce.

(2) Počet členů výboru je vždy
lichý. Výbor se schází podle potřeby. Usnesení výboru se vyhotovuje písemně a
podepisuje je předseda výboru.

(3) Usnesení výboru je platné,
jestliže s ním vyslovila souhlas nadpoloviční většina všech členů
výboru.

§ 119
(1)
Finanční a kontrolní výbory jsou nejméně tříčlenné. Jejich členy nemohou být
starosta, místostarosta, tajemník obecního úřadu ani osoby zabezpečující
rozpočtové a účetní práce na obecním úřadu.

(2) Finanční výbor

a)

provádí kontrolu hospodaření s majetkem a finančními prostředky
obce,

b)

plní další úkoly, jimiž jej pověřilo zastupitelstvo
obce.

(3)
Kontrolní výbor

a)

kontroluje plnění usnesení zastupitelstva obce a rady obce, je-li
zřízena,

b)

kontroluje dodržování právních předpisů ostatními výbory a obecním úřadem
na úseku samostatné působnosti,

c)

plní další kontrolní úkoly, jimiž jej pověřilo zastupitelstvo
obce.

(4) O
provedené kontrole výbor pořídí zápis, který obsahuje, co bylo kontrolováno,
jaké nedostatky byly zjištěny a návrhy opatření směřující k odstranění
nedostatků. Zápis podepisuje člen výboru, který provedl kontrolu, a zaměstnanec,
jehož činnosti se kontrola týkala.

(5) Výbor předloží zápis
zastupitelstvu obce; k zápisu připojí vyjádření orgánu, popřípadě zaměstnanců,
jejichž činnosti se kontrola týkala.

§ 120
(1) V
částech obce může zřídit zastupitelstvo obce osadní nebo místní výbory (dále jen
"osadní výbor"). Osadní výbor má minimálně 3 členy. Počet členů osadního výboru
určí zastupitelstvo obce.

(2) Členy osadního výboru jsou
občané obce, kteří jsou přihlášeni k trvalému pobytu v té části obce, pro kterou
je osadní výbor zřízen, a jsou určeni zastupitelstvem obce.

(3) Předsedu osadního výboru zvolí
zastupitelstvo obce z řad členů osadního výboru.

§ 121
(1)
Osadní výbor je oprávněn

a)

předkládat zastupitelstvu obce, radě obce a výborům návrhy týkající se
rozvoje části obce a rozpočtu obce,

b)

vyjadřovat se k návrhům předkládaným zastupitelstvu obce a radě obce k
rozhodnutí, pokud se týkají části obce,

c)

vyjadřovat se k připomínkám a podnětům předkládaným občany obce, kteří
jsou hlášeni k trvalému pobytu v části obce, orgánům obce.

(2) Požádá-li předseda osadního
výboru na zasedání zastupitelstva obce o slovo, musí mu být uděleno.

§ 122

Komise
(1) Rada obce může zřídit jako své
iniciativní a poradní orgány komise. Svá stanoviska a náměty předkládají komise
radě obce.

(2) Komise je
též výkonným orgánem, jestliže jí byl svěřen výkon přenesené působnosti podle §
103 odst. 4 písm. c).

(3) Předsedou komise podle odstavce
2 může být jen osoba, která, nestanoví-li zvláštní zákon jinak, prokázala
zvláštní odbornou způsobilost v oblasti komisi svěřené přenesené působnosti. Na
prokázání zvláštní odborné způsobilosti předsedy komise se obdobně vztahují
ustanovení zvláštních právních předpisů upravujících toto prokázání pro úředníky
územních samosprávných celků.

(4) Komise se usnáší většinou hlasů
všech svých členů.

(5)
Komise je ze své činnosti odpovědna radě obce; ve věcech výkonu přenesené
působnosti na svěřeném úseku odpovídá starostovi.

HLAVA VI

DOZOR

Díl 1

Dozor nad vydáváním a obsahem obecně závazných vyhlášek obcí
a usnesení, rozhodnutí a jiných opatření orgánů obcí
v samostatné působnosti

§ 123
(1)
Odporuje-li obecně závazná vyhláška obce zákonu, vyzve Ministerstvo vnitra obec
ke zjednání nápravy. Nezjedná-li obec nápravu do 60 dnů od doručení výzvy,
rozhodne Ministerstvo vnitra o pozastavení účinnosti této obecně závazné
vyhlášky. Účinnost obecně závazné vyhlášky obce je pozastavena dnem doručení
rozhodnutí Ministerstva vnitra obci. Ministerstvo vnitra v rozhodnutí současně
stanoví obci přiměřenou lhůtu ke zjednání nápravy. Zjedná-li zastupitelstvo obce
nápravu ve stanovené lhůtě, Ministerstvo vnitra své rozhodnutí o pozastavení
účinnosti obecně závazné vyhlášky obce zruší neprodleně poté, co obdrží sdělení
obce o zjednání nápravy, jehož přílohou je i obecně závazná vyhláška obce,
kterou byla zjednána náprava.

(2) V případě zřejmého rozporu
obecně závazné vyhlášky obce s lidskými právy a základními svobodami může
Ministerstvo vnitra pozastavit její účinnost bez předchozí výzvy ke zjednání
nápravy. Účinnost obecně závazné vyhlášky obce je pozastavena dnem doručení
rozhodnutí Ministerstva vnitra obci. Ministerstvo vnitra v rozhodnutí současně
stanoví obci přiměřenou lhůtu ke zjednání nápravy. Zjedná-li zastupitelstvo obce
nápravu ve stanovené lhůtě, Ministerstvo vnitra své rozhodnutí o pozastavení
účinnosti obecně závazné vyhlášky obce zruší neprodleně poté, co obdrží sdělení
obce o zjednání nápravy, jehož přílohou je i obecně závazná vyhláška obce,
kterou byla zjednána náprava.

(3) Nezjedná-li zastupitelstvo obce
nápravu ve stanovené lhůtě a není-li proti rozhodnutí Ministerstva vnitra podle
odstavce 1 a 2 podán rozklad, podá Ministerstvo vnitra do 30 dnů od uplynutí
lhůty pro podání rozkladu Ústavnímu soudu návrh na zrušení obecně závazné
vyhlášky obce. Je-li proti rozhodnutí Ministerstva vnitra podle odstavce 1 a 2
podán rozklad, podá Ministerstvo vnitra takový návrh Ústavnímu soudu do 30 dnů
ode dne právní moci rozhodnutí o rozkladu, kterým byl rozklad zamítnut. Jestliže
Ústavní soud tento návrh odmítne, zamítne nebo řízení zastaví, rozhodnutí
Ministerstva vnitra o pozastavení účinnosti obecně závazné vyhlášky obce pozbývá
platnosti dnem, kdy rozhodnutí Ústavního soudu nabude právní moci.

(4) Zjedná-li zastupitelstvo obce
nápravu před rozhodnutím Ústavního soudu o návrhu podle odstavce 3, sdělí obec
neprodleně tuto skutečnost Ústavnímu soudu a Ministerstvu vnitra. Ministerstvo
vnitra své rozhodnutí o pozastavení účinnosti obecně závazné vyhlášky obce zruší
do 15 dnů od doručení sdělení obce o zjednání nápravy, jehož přílohou je i
obecně závazná vyhláška obce, kterou byla zjednána náprava.

§ 124
(1)
Je-li usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánu obce v samostatné
působnosti v rozporu se zákonem nebo jiným právním předpisem a nejde-li o obecně
závaznou vyhlášku obce, vyzve Ministerstvo vnitra obec ke zjednání nápravy.
Nezjedná-li příslušný orgán obce nápravu do 60 dnů od doručení výzvy, pozastaví
Ministerstvo vnitra výkon takového usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření
orgánu obce v samostatné působnosti. Výkon usnesení, rozhodnutí nebo jiného
opatření orgánu obce v samostatné působnosti je pozastaven dnem doručení
rozhodnutí Ministerstva vnitra obci. Ministerstvo vnitra v rozhodnutí současně
stanoví obci přiměřenou lhůtu ke zjednání nápravy. Zjedná-li příslušný orgán
obce nápravu ve stanovené lhůtě, Ministerstvo vnitra své rozhodnutí o
pozastavení výkonu usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu obce v
samostatné působnosti zruší neprodleně poté, co obdrží sdělení obce o zjednání
nápravy, jehož přílohou je i usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánu obce
v samostatné působnosti, kterým byla zjednána náprava.

(2) V případě zřejmého a závažného
rozporu usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu obce v samostatné
působnosti se zákonem může Ministerstvo vnitra pozastavit výkon takového
usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu obce v samostatné působnosti
bez předchozí výzvy ke zjednání nápravy. Výkon takového usnesení, rozhodnutí
nebo jiného opatření orgánu obce v samostatné působnosti je pozastaven dnem
doručení rozhodnutí Ministerstva vnitra obci. Ministerstvo vnitra v rozhodnutí
současně stanoví obci přiměřenou lhůtu ke zjednání nápravy. Zjedná-li příslušný
orgán obce nápravu ve stanovené lhůtě, Ministerstvo vnitra své rozhodnutí o
pozastavení výkonu usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu obce v
samostatné působnosti zruší neprodleně poté, co obdrží sdělení obce o zjednání
nápravy, jehož přílohou je i usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánu obce
v samostatné působnosti, kterým byla zjednána náprava.

(3) Nezjedná-li příslušný orgán obce
ve stanovené lhůtě nápravu a není-li proti rozhodnutí Ministerstva vnitra podle
odstavce 1 a 2 podán rozklad, podá Ministerstvo vnitra do 30 dnů od uplynutí
lhůty pro podání rozkladu příslušnému soudu návrh na zrušení usnesení,
rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu obce v samostatné působnosti. Je-li proti
rozhodnutí Ministerstva vnitra podle odstavce 1 a 2 podán rozklad, podá
Ministerstvo vnitra takový návrh příslušnému soudu do 30 dnů ode dne právní moci
rozhodnutí o rozkladu, kterým byl rozklad zamítnut. Jestliže soud tento návrh
odmítne, zamítne nebo řízení zastaví, rozhodnutí Ministerstva vnitra o
pozastavení výkonu usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu obce v
samostatné působnosti pozbývá platnosti dnem, kdy rozhodnutí soudu nabude právní
moci.

(4) Zjedná-li
příslušný orgán obce před rozhodnutím soudu o návrhu podle odstavce 3 nápravu,
sdělí obec neprodleně tuto skutečnost soudu a Ministerstvu vnitra. Ministerstvo
vnitra své rozhodnutí o pozastavení výkonu usnesení, rozhodnutí nebo jiného
opatření orgánu obce v samostatné působnosti zruší do 15 dnů od doručení sdělení
obce o zjednání nápravy, jehož přílohou je i usnesení, rozhodnutí nebo jiné
opatření orgánu obce v samostatné působnosti, kterým byla zjednána
náprava.

(5)
Ministerstvo vnitra o pozastavení výkonu usnesení, rozhodnutí nebo jiného
opatření orgánu obce v samostatné působnosti nerozhodne, jestliže již bylo
vykonáno; v takovém případě podá pouze návrh soudu na jeho zrušení.

(6) Ustanovení odstavců 1 až 5 se
nepoužijí v případě porušení právních předpisů občanského, obchodního nebo
pracovního práva a v případě, kdy jsou dozor nebo kontrola výkonu samostatné
působnosti obcí upraveny zvláštním právním předpisem37).

Díl 2

Dozor nad vydáváním a obsahem nařízení obcí a usnesení,
rozhodnutí a jiných opatření orgánů obcí
v přenesené působnosti

§ 125
(1)
Odporuje-li nařízení obce zákonu nebo jinému právnímu předpisu, vyzve krajský
úřad obec ke zjednání nápravy. Nezjedná-li příslušný orgán obce nápravu do 60
dnů od doručení výzvy, rozhodne krajský úřad o pozastavení účinnosti tohoto
nařízení obce. Účinnost nařízení obce je pozastavena dnem doručení rozhodnutí
krajského úřadu obci. Krajský úřad v rozhodnutí současně stanoví obci přiměřenou
lhůtu ke zjednání nápravy. Zjedná-li příslušný orgán obce nápravu ve stanovené
lhůtě, krajský úřad své rozhodnutí o pozastavení účinnosti nařízení obce zruší
neprodleně poté, co obdrží sdělení obce o zjednání nápravy, jehož přílohou je i
nařízení obce, kterým byla zjednána náprava.

(2) V případě zřejmého rozporu
nařízení obce s lidskými právy a základními svobodami může krajský úřad
pozastavit jeho účinnost bez předchozí výzvy ke zjednání nápravy. Účinnost
nařízení obce je pozastavena dnem doručení rozhodnutí krajského úřadu obci.
Krajský úřad v rozhodnutí současně stanoví obci přiměřenou lhůtu ke zjednání
nápravy. Zjedná-li příslušný orgán obce nápravu ve stanovené lhůtě, krajský úřad
své rozhodnutí o pozastavení účinnosti nařízení obce zruší neprodleně poté, co
obdrží sdělení obce o zjednání nápravy, jehož přílohou je i nařízení obce,
kterým byla zjednána náprava.

(3) Nezjedná-li příslušný orgán obce
nápravu ve stanovené lhůtě, podá ředitel krajského úřadu do 30 dnů ode dne
uplynutí lhůty pro nápravu Ústavnímu soudu návrh na zrušení nařízení obce.
Jestliže Ústavní soud tento návrh odmítne, zamítne nebo řízení zastaví,
rozhodnutí krajského úřadu o pozastavení účinnosti nařízení obce pozbývá
platnosti dnem, kdy rozhodnutí Ústavního soudu nabude právní moci.

(4) Zjedná-li příslušný orgán obce
před rozhodnutím Ústavního soudu o návrhu podle odstavce 3 nápravu, sdělí obec
neprodleně tuto skutečnost Ústavnímu soudu a krajskému úřadu. Krajský úřad
rozhodnutí o pozastavení účinnosti nařízení obce zruší do 15 dnů od doručení
sdělení obce o zjednání nápravy, jehož přílohou je i nařízení obce, kterým byla
zjednána náprava.

§ 126
(1)
Odporuje-li usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánu obce v přenesené
působnosti zákonu, jinému právnímu předpisu a v jejich mezích též usnesení
vlády, směrnici ústředního správního úřadu nebo opatření krajského úřadu
přijatému při kontrole výkonu přenesené působnosti, vyzve krajský úřad obec ke
zjednání nápravy. Nezjedná-li obec nápravu do 60 dnů od doručení výzvy, krajský
úřad takové usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánu obce zruší a o
rozhodnutí o zrušení usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu obce v
přenesené působnosti informuje obecní úřad.

(2) V případě zřejmého a závažného
rozporu usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu obce v přenesené
působnosti se zákonem může krajský úřad takové usnesení, rozhodnutí nebo jiné
opatření orgánu obce zrušit bez předchozí výzvy ke zjednání nápravy.

Díl 3

Dozor nad vydáváním a obsahem usnesení, rozhodnutí a jiných
opatření orgánů městských obvodů a městských částí územně
členěných statutárních měst

§ 127
(1)
Je-li usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánu městského obvodu nebo
městské části v samostatné působnosti v rozporu se zákonem nebo jiným právním
předpisem, pozastaví magistrát jeho výkon. Výkon usnesení, rozhodnutí nebo
jiného opatření je pozastaven dnem doručení rozhodnutí magistrátu městskému
obvodu nebo městské části. Magistrát v rozhodnutí současně stanoví městskému
obvodu nebo městské části lhůtu ke zjednání nápravy, která nesmí být delší než 3
měsíce. Zjedná-li příslušný orgán městského obvodu nebo městské části nápravu ve
stanovené lhůtě, magistrát své rozhodnutí zruší neprodleně poté, co obdrží
sdělení městského obvodu nebo městské části územně členěného statutárního města
o zjednání nápravy, jehož přílohou je i usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření
orgánu městského obvodu nebo městské části v samostatné působnosti, kterým byla
zjednána náprava.

(2)
Nezjedná-li příslušný orgán městského obvodu nebo městské části v případě podle
odstavce 1 ve stanovené lhůtě nápravu, podá magistrát do 60 dnů od jejího
uplynutí návrh na zrušení usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu
městského obvodu nebo městské části v samostatné působnosti soudu. Jestliže soud
tento návrh odmítne, zamítne nebo řízení zastaví, pozbývá rozhodnutí magistrátu
o pozastavení výkonu usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu městského
obvodu nebo městské části v samostatné působnosti platnosti dnem, kdy rozhodnutí
soudu nabude právní moci.

(3) Zjedná-li příslušný orgán
městského obvodu nebo městské části před rozhodnutím soudu nápravu, sdělí
městský obvod nebo městská část neprodleně tuto skutečnost soudu a magistrátu.
Magistrát své rozhodnutí o pozastavení výkonu usnesení, rozhodnutí nebo jiného
opatření orgánu městského obvodu nebo městské části zruší neprodleně poté, co
obdrží sdělení městského obvodu nebo městské části o zjednání nápravy, jehož
přílohou je i usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánu městského obvodu
nebo městské části v samostatné působnosti, kterým byla zjednána
náprava.

(4) Magistrát o
pozastavení výkonu usnesení, rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu městského
obvodu nebo městské části v samostatné působnosti nerozhodne, jestliže již bylo
vykonáno; v takovém případě podá pouze návrh soudu na jeho zrušení.

(5) Ustanovení odstavců 1 až 4 se
nepoužijí v případě porušení právních předpisů občanského, obchodního nebo
pracovního práva a v případě, kdy jsou dozor nebo kontrola výkonu samostatné
působnosti obcí upraveny zvláštním právním předpisem37).

§ 127a
Je-li usnesení, rozhodnutí nebo jiné
opatření orgánu městského obvodu nebo městské části v přenesené působnosti v
rozporu se zákonem, jiným právním předpisem, usnesením vlády, směrnicí
ústředního správního úřadu nebo s opatřením magistrátu přijatým při kontrole
výkonu přenesené působnosti, magistrát je zruší. Magistrát o zrušení usnesení,
rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu městského obvodu nebo městské části v
přenesené působnosti informuje úřad městského obvodu nebo městské
části.

Díl 4

Společná ustanovení k dozoru

§ 128
(1)
Obec vyvěsí neprodleně na úřední desce obecního úřadu po dobu nejméně 15
dnů

a)

rozhodnutí o pozastavení účinnosti právního předpisu obce,

b)

nález Ústavního soudu, kterým se zrušuje právní předpis obce nebo jeho
jednotlivá ustanovení,

c)

rozhodnutí soudu, kterým se zrušuje usnesení, rozhodnutí nebo jiné
opatření orgánu obce v samostatné působnosti,

d)

rozhodnutí o zrušení pozastavení účinnosti právního předpisu obce,

e)

rozhodnutí Ústavního soudu, na jehož základě pozbývá rozhodnutí o
pozastavení účinnosti právního předpisu obce platnosti.

(2) Městský obvod nebo městská část
územně členěného statutárního města vyvěsí neprodleně na úřední desce úřadu
městského obvodu nebo městské části po dobu nejméně 15 dnů rozhodnutí soudu,
kterým se zrušuje usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánu městské části
nebo městského obvodu v samostatné působnosti.

(3) Obec na požádání zašle
neprodleně Ministerstvu vnitra usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánů
obce v samostatné působnosti. Obec na požádání zašle neprodleně krajskému úřadu
usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánů obce v přenesené
působnosti.

(4) Městský
obvod nebo městská část územně členěného statutárního města na požádání zašle
neprodleně magistrátu usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánů městského
obvodu nebo městské části v samostatné působnosti. Městský obvod nebo městská
část územně členěného statutárního města na požádání zašle neprodleně magistrátu
usnesení, rozhodnutí nebo jiné opatření orgánů městského obvodu nebo městské
části v přenesené působnosti.

(5) Působnost svěřená krajskému
úřadu v § 125 a 126 a působnost svěřená magistrátu v § 127a je působností
přenesenou.

(6) Na
rozhodování o pozastavení účinnosti nařízení obce a o zrušení usnesení,
rozhodnutí nebo jiného opatření orgánu obce, městského obvodu nebo městské části
územně členěného statutárního města v přenesené působnosti se ustanovení
správního řádu nepoužijí, s výjimkou ustanovení o základních zásadách činnosti
správních orgánů.

(7)
Ustanovení dílů 1 až 3 se nevztahují na rozhodnutí a jiné úkony orgánů obce,
městského obvodu nebo městské části územně členěného statutárního města učiněné
podle správního řádu nebo podle zákona o správě daní a poplatků.

HLAVA VII

KONTROLA Výkonu SAMOSTATNÉ A PŘENESENÉ PŮSOBNOSTI

§ 129
(1)
Ministerstvo vnitra kontroluje výkon samostatné působnosti svěřené orgánům obcí.
Krajské úřady v přenesené působnosti kontrolují výkon přenesené působnosti
svěřené orgánům obcí.

(2) Magistráty územně členěných
statutárních měst v přenesené působnosti kontrolují výkon samostatné a přenesené
působnosti svěřené orgánům městských obvodů a městských částí územně členěných
statutárních měst.

(3)
Kontrolou se pro účely tohoto zákona rozumí činnost orgánů veřejné správy
uvedených v odstavci 1 a 2, při které se zjišťuje, zda orgány obcí, městských
obvodů a městských částí územně členěných statutárních měst dodržují

a)

při výkonu samostatné působnosti zákony a jiné právní předpisy,

b)

při výkonu přenesené působnosti zákony, jiné právní předpisy a v jejich
mezích též usnesení vlády, směrnice ústředních správních úřadů, jakož i
opatření příslušných orgánů veřejné správy přijatá při kontrole výkonu
přenesené působnosti podle tohoto zákona (§ 129b odst. 3).

(4) Kontrolu výkonu samostatné a
přenesené působnosti svěřené orgánům obcí, městských obvodů a městských částí
územně členěných statutárních měst provádějí pověření zaměstnanci, kterými se
rozumějí

a)

zaměstnanec kraje zařazený do krajského úřadu,

b)

zaměstnanec územně členěného statutárního města zařazený do magistrátu
územně členěného statutárního města,

c)

zaměstnanec státu zařazený do Ministerstva vnitra

(dále jen
"kontrolující").

§ 129a

Kontrola výkonu samostatné působnosti
(1) Kontrolující je při provádění
kontroly oprávněn

a)

požadovat od příslušného orgánu obce, aby ve stanovené lhůtě předložil
podklady a poskytl úplné informace nezbytné k provedení kontroly,

b)

zajistit v odůvodněných případech předložené podklady,

c)

vstupovat do objektů a do jiných prostor, pokud vstup souvisí s prováděním
kontroly,

d)

v nezbytném rozsahu odpovídajícím povaze kontroly používat technické a
materiální vybavení obce v případech, kdy je jejich použití nezbytné k
zabezpečení kontroly.

(2) Obec poskytne v souvislosti s
prováděním kontroly kontrolujícímu veškerou součinnost odpovídající možnostem
obce a rozsahu kontrolních oprávnění stanovených tímto zákonem.

(3) Kontrolující je povinen

a)

oznámit starostovi, popřípadě jím pověřenému zástupci, zahájení a ukončení
kontroly a předložit před zahájením kontroly písemné pověření vydané osobou
oprávněnou podle vnitřních předpisů kontrolního orgánu,

b)

provádět kontrolu v rozsahu pověření ke kontrole,

c)

zjistit skutečný stav kontrolovaných činností, porovnat je s příslušnými
právními předpisy a kontrolní zjištění prokázat příslušnými podklady,

d)

písemně potvrdit převzetí předložených podkladů, zabezpečit řádnou ochranu
zajištěných podkladů a vrátit je neprodleně, pominou-li důvody jejich
zajištění,

e)

o výsledcích kontroly pořídit písemný protokol o kontrole a uvést v něm
náležitosti stanovené tímto zákonem,

f)

seznámit s obsahem protokolu o kontrole starostu, popřípadě jím pověřeného
zástupce,

g)

uvést v protokolu o kontrole doporučení možného řešení odstranění
zjištěných nedostatků, požádá-li o to starosta nebo jím pověřený
zástupce,

h)

předat stejnopis protokolu o kontrole starostovi, popřípadě jím pověřenému
zástupci, k podpisu,

i)

poučit starostu, popřípadě jím pověřeného zástupce, o možnosti podat proti
protokolu námitky.

(4) V protokolu o kontrole se
zejména uvede

a)

označení kontrolního orgánu,

b)

označení kontrolovaného orgánu obce,

c)

jméno a příjmení kontrolujícího, popřípadě kontrolujících,

d)

místo a čas provedení kontroly,

e)

předmět kontroly a kontrolované období,

f)

všechna kontrolní zjištění, včetně uvedení zjištěného nezákonného
postupu,

g)

doporučení možného řešení odstranění zjištěných nedostatků, požádá-li o to
starosta nebo jím pověřený zástupce,

h)

označení všech podkladů, o které se kontrolní zjištění opírá,

i)

podpis kontrolujícího, který kontrolu provedl; v případě, že kontrolu
provedlo více kontrolujících, podpisy všech kontrolujících, kteří se kontroly
zúčastnili,

j)

datum vyhotovení protokolu a datum převzetí protokolu o kontrole
starostou, popřípadě jím pověřeným zástupcem.

(5) Pokud starosta, popřípadě jím
pověřený zástupce, odmítnou podepsat protokol o kontrole, kontrolující tuto
skutečnost vyznačí v protokolu.

(6) Proti protokolu o kontrole může
starosta, popřípadě jím pověřený zástupce, podat do 15 dnů ode dne jeho převzetí
námitky. O námitkách proti protokolu o kontrole rozhoduje kontrolující.
Nebylo-li námitkám vyhověno, mohou se starosta, popřípadě jím pověřený zástupce,
ve lhůtě 15 dnů ode dne doručení rozhodnutí o námitkách odvolat k tomu, kdo
kontrolujícího pověřil kontrolou (dále jen "vedoucí"). Vedoucí o odvolání proti
rozhodnutí o námitkách rozhodne do 30 dnů od doručení odvolání. Jsou-li pro to
důvody, vedoucí rozhodnutí o námitkách změní nebo zruší, jinak odvolání zamítne
a rozhodnutí potvrdí. Pokud v řízení o odvolání proti rozhodnutí o námitkách
vyplyne potřeba věc došetřit, vedoucí rozhodnutí zruší a zajistí došetření věci.
Proti rozhodnutí vedoucího se nelze dále odvolat. Pokud kontrolující vyhoví
námitkám proti protokolu, nebo pokud vedoucí vyhoví odvolání proti rozhodnutí o
námitkách, je přílohou jejich písemného rozhodnutí dodatek k protokolu, kterým
je opravena část protokolu o kontrole, která byla námitkami úspěšně
napadena.

(7) Při
rozhodování podle odstavce 6 se nepostupuje podle správního řádu, s výjimkou
ustanovení o základních zásadách činnosti správních orgánů, doručování a
obsahových a formálních náležitostech rozhodnutí.

(8) Starosta, popřípadě jím pověřený
zástupce, na nejbližším zasedání zastupitelstva obce seznámí zastupitelstvo obce
s výsledky uskutečněné kontroly; v případě, že byl kontrolou shledán nezákonný
postup orgánů obce, předloží mu návrh opatření k odstranění jeho důsledků a k
zamezení jeho opakování, popřípadě jej seznámí se způsobem, jakým se tak již
stalo. Informace o jednání zastupitelstva obce v této věci včetně návrhu
opatření podle věty první, popřípadě sdělení o způsobu nápravy nezákonného
postupu orgánů obce, obec neprodleně vyvěsí na úřední desce obecního úřadu po
dobu nejméně 15 dnů.

(9)
Pro kontrolu výkonu samostatné působnosti svěřené orgánům městských obvodů nebo
městských částí územně členěných statutárních měst se odstavce 1 až 8 užijí
obdobně.

§ 129b

Kontrola výkonu přenesené působnosti
(1) Pro kontrolu výkonu přenesené
působnosti svěřené orgánům obcí se ustanovení § 129a užije obdobně, s výjimkou
odstavce 8. Práva a povinnosti, které podle § 129a náležejí starostovi,
popřípadě jím pověřenému zástupci, náležejí v případě kontroly výkonu přenesené
působnosti svěřené orgánům obcí tajemníkovi obecního úřadu; pokud tato funkce
není v obci zřízena, pak starostovi, popřípadě jím pověřenému
zástupci.

(2)
Kontrolující je povinen porovnat stav kontrolovaných činností též s usneseními
vlády, směrnicemi ústředních správních úřadů a s opatřeními příslušných orgánů
veřejné správy přijatými při kontrole výkonu přenesené působnosti.

(3) Kontrolující může dále v
protokolu o kontrole

a)

uložit orgánu obce splnit úkol stanovený zákonem nebo provést nápravu
nezákonného postupu nebo jiných nedostatků zjištěných při kontrole a stanovit
mu k tomu přiměřenou lhůtu,

b)

uložit orgánu obce podat kontrolnímu orgánu ve lhůtě stanovené podle
písmene a) písemnou zprávu o splnění úkolu stanoveného zákonem nebo o nápravě
nezákonného postupu nebo jiných nedostatků zjištěných při
kontrole.

(4)
Pro kontrolu výkonu přenesené působnosti svěřené orgánům městských obvodů nebo
městských částí územně členěných statutárních měst se odstavce 1 až 3 užijí
obdobně. Práva a povinnosti, které podle odstavce 1 náležejí tajemníkovi
obecního úřadu, náležejí v tomto případě tajemníkovi úřadu městského obvodu nebo
městské části. Stav kontrolovaných činností se porovnává rovněž s opatřeními
magistrátu přijatými při kontrole výkonu přenesené působnosti svěřené orgánům
městských obvodů nebo městských částí, a pokud kontrolu provádí magistrát, uvádí
se v protokolu o kontrole lhůta pro podání zprávy magistrátu.

(5) Ustanovení odstavce 3 písm. a)
se nevztahuje na úkony učiněné orgány obce, městského obvodu nebo městské části
územně členěného statutárního města podle správního řádu nebo podle zákona o
správě daní a poplatků.

§ 129c
(1)
Fyzické osobě, která zavinila, že obec nesplnila povinnost podle § 129a odst. 2,
může kontrolní orgán uložit pořádkovou pokutu až do výše 50 000 Kč.

(2) Pořádkovou pokutu lze uložit i
opakovaně, nebyla-li povinnost splněna ani ve lhůtě nově stanovené
kontrolujícím. Úhrn takto uložených pořádkových pokut nesmí přesáhnout částku
200 000 Kč.

(3)
Pořádkovou pokutu lze uložit do 1 měsíce ode dne nesplnění
povinnosti.

(4)
Pořádkovou pokutu vybírá a vymáhá kontrolní orgán, který ji uložil. Pořádková
pokuta je příjmem rozpočtu, ze kterého je hrazena činnost kontrolního orgánu,
který pokutu uložil.

(5)
Při vybírání a vymáhání pořádkové pokuty se postupuje podle zákona o správě daní
a poplatků.

HLAVA VIII

STATUTÁRNÍ MĚSTA

§ 130
Územně členěná statutární města
upraví své vnitřní poměry ve věcech správy města statutem, který je vydáván
formou obecně závazné vyhlášky obce. Ve statutu stanoví zejména

a)

výčet jednotlivých městských obvodů a městských částí a vymezení jejich
území,

b)

pravomoc orgánů města na úseku samostatné a přenesené působnosti,

c)

pravomoc orgánů městských obvodů a městských částí na úseku samostatné a
přenesené působnosti,

d)

vzájemnou součinnost mezi orgány města a orgány městských obvodů a
městských částí,

e)

zdroje peněžních příjmů městských obvodů a městských částí a druhy výdajů
v souvislosti s plněním úkolů v samostatné a přenesené působnosti,

f)

způsob projednání návrhů obecně závazných vyhlášek a nařízení města s
městskými obvody a městskými částmi a způsob jejich zveřejňování v městských
obvodech a městských částech,

g)

způsob projednání územně plánovací dokumentace města a programu rozvoje
města s městskými obvody a městskými částmi,

h)

majetek města, který se svěřuje městským obvodům a městským částem, a
rozsah oprávnění městských obvodů a městských částí při nakládání s tímto
majetkem a při výkonu s tím souvisejících práv,

i)

rozsah oprávnění městských obvodů a městských částí zakládat, zřizovat a
rušit právnické osoby a organizační složky,

j)

další záležitosti, stanoví-li tak tento nebo zvláštní
zákon.

§ 131
Statutární město může svěřit
statutem městskému obvodu nebo městské části na úseku samostatné působnosti
zejména

a)

schvalování programu rozvoje městského obvodu nebo městské části,

b)

rozhodování o majetkoprávních úkonech uvedených v § 133 odst. 1,

c)

zřizování trvalých a dočasných fondů městského obvodu a městské
části,

d)

ukládání pokut podle § 58,

e)

výkon funkce zaměstnavatele pro zaměstnance zařazené do úřadu městského
obvodu nebo úřadu městské části nebo organizační složky městského obvodu nebo
městské části.

§ 132
(1)
Svěřenou věc z vlastnictví statutárního města lze městskému obvodu nebo městské
části odejmout za účelem, pro který lze majetek vyvlastnit podle zvláštního
právního předpisu39a) nebo se souhlasem městského obvodu nebo městské
části.

(2) Svěřenou věc
z vlastnictví statutárního města lze městskému obvodu nebo městské části
odejmout též v případě, jestliže městský obvod nebo městská část při nakládání s
touto věcí porušuje právní předpisy a neodstraní tyto nedostatky ve lhůtě
stanovené statutárním městem, která nesmí být kratší než 60 dnů.

(3) O odejmutí věci svěřené
městskému obvodu nebo městské části z vlastnictví statutárního města rozhoduje
zastupitelstvo statutárního města [§ 130 písm. h)].

§ 133
Statutární město může svěřit
statutem za podmínek v něm stanovených městskému obvodu a městské části
rozhodování zejména o těchto majetkoprávních úkonech:

a)

převod a zastavení nemovitých věcí včetně vydání nemovitostí podle
zvláštních zákonů z majetku města svěřeného městskému obvodu nebo městské
části,

b)

převod a zastavení movitých věcí a práv,

c)

postoupení pohledávek,

d)

vzdání se práva a prominutí pohledávky,

e)

uzavření smlouvy o přijetí a poskytnutí úvěru nebo půjčky, o poskytnutí
výpůjčky, o poskytnutí dotace, o převzetí dluhu, o převzetí ručitelského
závazku, o přistoupení k závazku a smlouvy o sdružení,

f)

peněžité i nepeněžité vklady do právnických osob,

g)

majetková účast na podnikání jiných právnických osob,

h)

dohody o splátkách,

i)

uzavírání nájemních smluv a smluv o výpůjčkách,

j)

poskytování věcných a peněžitých darů fyzickým a právnickým
osobám,

k)

poskytování dotací občanským sdružením, humanitárním organizacím a jiným
právnickým nebo fyzickým osobám působícím v oblasti mládeže, tělovýchovy a
sportu, sociálních služeb, požární ochrany, kultury, vzdělávání a vědy,
zdravotnictví, protidrogových aktivit, prevence kriminality a ochrany
životního prostředí.

§ 134
(1)
Městské obvody a městské části jednají za statutární město v záležitostech jim
svěřených zákonem a v mezích zákona statutem.

(2) Městské obvody a městské části
nemohou vydávat obecně závazné vyhlášky nebo nařízení.

§ 135
Usnesení zastupitelstva města a rady
města v záležitostech, které nebyly zákonem nebo statutem svěřeny městskému
obvodu nebo městské části, jsou pro orgány městských obvodů a městských částí
závazná.

§ 136
(1)
Správce městského obvodu nebo městské části jmenuje a odvolává z funkce tajemník
magistrátu.

(2) Správce
města, městského obvodu a městské části plní úkoly správce obce podle §
98.

§ 137
Pravomoc rozpustit zastupitelstvo
městského obvodu nebo městské části podle § 89 vykonává zastupitelstvo
města.

§ 138

zrušen zákonem č. 313/2002 Sb.

§ 139
(1)
Orgány statutárních měst vykonávají přenesenou působnost, která je zákonem
svěřena pověřeným obecním úřadům a obecním úřadům obcí s rozšířenou
působností.

(2) Orgány
městských obvodů a městských částí vykonávají přenesenou působnost, kterou podle
zvláštních zákonů vykonávají orgány obcí. Statutární město může statutem určit
městské obvody a městské části, jejichž orgány budou vykonávat zcela nebo zčásti
přenesenou působnost svěřenou zvláštními zákony pověřeným obecním úřadům,
popřípadě některou přenesenou působnost svěřenou zvláštními zákony obecním
úřadům obcí s rozšířenou působností.

(3) Je-li to účelné, může statutární
město statutem se souhlasem městského obvodu nebo městské části vyhradit v
přenesené působnosti orgánů obcí některé činnosti magistrátu města nebo určit,
že některé tyto působnosti budou vykonávat orgány jiných městských obvodů nebo
městských částí.

(4)
Městské obvody a městské části jsou při výkonu přenesené působnosti správními
obvody; výkon přenesené působnosti jsou povinny zabezpečit. Na výkon přenesené
působnosti obdrží městské obvody a městské části příspěvek z rozpočtu
statutárního města.

(5)
Rozhodnutí orgánů městských obvodů a městských částí vydaná ve správním řízení
přezkoumává magistrát, pokud není tato působnost svěřena zvláštnímu orgánu města
nebo zvláštní zákon nestanoví jinak.

§ 140
(1)
Ve statutárním městě plní funkci místostarosty (místostarostů) náměstek
(náměstci) primátora.

(2) Ve statutárním městě se zřizuje
funkce tajemníka magistrátu, který je zaměstnancem města. Tajemníka magistrátu
jmenuje a odvolává primátor se souhlasem ředitele krajského úřadu a stanoví jeho
plat podle zvláštních předpisů. Bez souhlasu ředitele krajského úřadu je
jmenování a odvolání tajemníka magistrátu neplatné.

(3) V městských částech a městských
obvodech, jejichž orgánům je zcela nebo zčásti svěřena přenesená působnost,
kterou podle zvláštních zákonů vykonávají pověřené obecní úřady, popřípadě
některá přenesená působnost, kterou podle zvláštních zákonů vykonávají obecní
úřady obce s rozšířenou působností, se zřizuje funkce tajemníka úřadu městského
obvodu nebo tajemníka úřadu městské části. Tajemníka úřadu městského obvodu nebo
tajemníka úřadu městské části jmenuje a odvolává starosta se souhlasem tajemníka
magistrátu; bez souhlasu tajemníka magistrátu je jmenování a odvolání tajemníka
úřadu městského obvodu nebo městské části neplatné.

§ 141
(1)
Všechny písemnosti vyhotovené orgánem statutárního města v samostatné působnosti
tohoto města se v záhlaví označují slovy "statutární město" s uvedením názvu
města a orgánu, který písemnost vyhotovil; jde-li o orgán městského obvodu nebo
městské části, uvedou se v záhlaví slova "městský obvod" nebo "městská část" a
název města, název městského obvodu nebo městské části a název orgánu, který
písemnost vyhotovil.

(2)
Všechny písemnosti vyhotovené orgánem statutárního města v přenesené působnosti
tohoto města, s výjimkou nařízení města, se v záhlaví označují slovy "Magistrát
města" s uvedením názvu města a názvu odboru, který písemnost vyhotovil; jde-li
o orgán městského obvodu nebo městské části, uvedou se v záhlaví slova "Úřad
městského obvodu" nebo "Úřad městské části" a název města, název městského
obvodu nebo městské části a odboru, který písemnost vyhotovil. Stanoví-li
zvláštní zákon jiné označení odboru, uvede se toto označení.

(3) Vypracovává-li písemnosti
zvláštní orgán statutárního města, označují se v záhlaví slovy "statutární
město" s uvedením názvu města a názvu zvláštního orgánu, který písemnost
vyhotovil; jde-li o zvláštní orgán městského obvodu nebo městské části, uvede se
v záhlaví též název městského obvodu nebo městské části.

(4) Statutární město, městský obvod
nebo městská část územně členěného statutárního města mohou používat vlastní
razítko v případech, kdy zvláštním zákonem není stanoveno povinné užívání
úředního razítka s malým státním znakem.34b) Razítko má uprostřed
znak statutárního města nebo městského obvodu nebo městské části a po obvodu
razítka je uveden celý název města, městského obvodu nebo městské
části.

§ 142
(1)
Městské obvody a městské části územně členěného statutárního města mohou mít
svůj znak a vlajku.

(2)
Předseda Poslanecké sněmovny může městskému obvodu nebo městské části, které
nemají znak a vlajku, na jejich žádost, po vyjádření statutárního města, udělit
znak a vlajku městského obvodu nebo městské části. Předseda Poslanecké sněmovny
může na žádost městského obvodu nebo městské části změnit jejich znak a
vlajku.

§ 143 až 145

zrušeny zákonem č. 234/2006 Sb.

§ 146
Nestanoví-li tato hlava zákona
výslovně jinak, platí pro statutární města, jejich městské obvody a městské
části ustanovení ostatních hlav zákona.

ČÁST DRUHÁ

USTANOVENÍ SPOLEČNÁ A PŘECHODNÁ

§ 147
(1)
Zákon o správním řízení se vztahuje na rozhodování obce

a)

ve věcech podle § 56 a 59,

b)

o právech a povinnostech právnických a fyzických osob na úseku přenesené
působnosti, nestanoví-li zvláštní zákon jinak.

(2) Správní orgán při přezkoumání
rozhodnutí podle odstavce 1 písm. a) může rozhodnutí pouze zrušit nebo zrušit a
vrátit k novému projednání.

(3) Obec vybírá a vymáhá pokuty
podle zvláštního zákona;39) výnos pokut uložených obcí je příjmem
obce, pokud zvláštní zákon nestanoví jinak.

(4) Rozhodnutí orgánů měst Brno,
Ostrava a Plzeň vydaná ve správním řízení, přezkoumává příslušný krajský úřad.
Řízení o přezkoumání rozhodnutí16) orgánů těchto měst probíhající
před příslušným ústředním správním úřadem a neskončená ke dni účinnosti tohoto
ustanovení se dokončí podle dosavadních předpisů.

§ 148
Skutečnosti nasvědčující vyloučení
zaměstnance obce zařazeného do obecního úřadu z projednávání a rozhodování věci
ve správním řízení se oznamují vedoucímu odboru obecního úřadu; v obcích, kde
není zřízen odbor obecního úřadu, se toto oznámení činí starostovi. Skutečnosti
nasvědčující vyloučení vedoucího odboru obecního úřadu se oznamují tajemníkovi
obecního úřadu; v obci, kde nepůsobí tajemník obecního úřadu, se toto oznámení
činí starostovi. U člena komise nebo zvláštního orgánu se oznámení činí
starostovi. O podjatosti rozhoduje orgán, popřípadě zaměstnanec, jemuž se
skutečnosti nasvědčující vyloučení oznamují; ten také v případě, že zaměstnanec
nebo člen orgánu bude vyloučen pro podjatost, učiní potřebná opatření k
zajištění dalšího řízení.

§ 149
Orgány obce samy vykonávají správní
rozhodnutí jimi vydaná, pokud není podán návrh na soudní výkon
rozhodnutí.

§ 150
Tento
zákon se nevztahuje na hlavní město Prahu.

§ 151
(1)
Obcemi podle tohoto zákona jsou územní samosprávné celky, které byly obcemi ke
dni nabytí účinnosti tohoto zákona.

(2) Městy pode tohoto zákona jsou
obce, které byly městy ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona.

(3) Pokud je v právních předpisech
uveden pojem "obecní zastupitelstvo" a "obecní rada", rozumí se tím
"zastupitelstvo obce" a "rada obce".

(4) Svazky obcí podle tohoto zákona
jsou dobrovolné svazky obcí, které byly dobrovolnými svazky obcí ke dni nabytí
účinnosti tohoto zákona.

(5) Svazky obcí podle tohoto zákona
jsou i zájmová sdružení právnických osob založená pouze obcemi podle ustanovení
§ 20f a násl. občanského zákoníku, která do 31. prosince 2001 splní podmínky
stanovené v § 50 a 51 tohoto zákona.

§ 152
(1)
Na zvláštní zákony platné ke dni nabytí účinnosti tohoto zákona se ustanovení §
8 použije od 1. ledna 2003.

(2) Obce, jejichž evidence právních
předpisů obce neodpovídá ustanovením tohoto zákona, uvedou evidenci právních
předpisů obce do souladu s tímto zákonem do konce roku 2003.

(3) Očíslování budov provedené podle
předpisů platných do počátku účinnosti tohoto zákona zůstává i nadále v
platnosti.

(4) Obec
přihlásí uchazeče ke zkoušce zvláštní odborné způsobilosti nejpozději do 3
měsíců od nabytí účinnosti tohoto zákona, pokud uchazeč již vykonává činnost,
kterou může vykonávat jen po prokázání zvláštní odborné způsobilosti, a dosud ji
neprokázal (§ 113 a násl.). Do této doby se nezapočítávají doby mateřské
dovolené, pracovní neschopnosti, vojenské základní (náhradní) služby, civilní
služby ani doba uvolnění pro výkon veřejné funkce.

(5) Zvláštní odborná způsobilost
ověřená zkouškou podle právních předpisů platných v době od 24. listopadu 1990
do nabytí účinnosti tohoto zákona41) se považuje za zvláštní odbornou
způsobilost prokázanou podle tohoto zákona.

(6) Statutární města, jejichž
statuty neodpovídají ustanovením tohoto zákona, uvedou své statuty do souladu s
tímto zákonem do konce roku 2001. Do doby nabytí účinnosti nového statutu platí
na úseku samostatné i přenesené působnosti ustanovení dosavadních
statutů.

ČÁST TŘETÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

§ 153
(1)
Vláda vydá nařízení k provedení § 72 a 73.

(2) Ministerstvo vnitra vydá
vyhlášky k provedení § 33.

§ 154
Zrušují se:

1.

Zákon č. 367/1990 Sb., o obcích (obecní zřízení).

2.

Zákon č. 302/1992 Sb., kterým se mění a doplňuje zákon č. 367/1990 Sb., o
obcích (obecní zřízení), ve znění zákona č. 439/1991 Sb., zákona č. 485/1991
Sb. a zákona č. 553/1991 Sb.

§ 155
Tento
zákon nabývá účinnosti dnem voleb do zastupitelstev krajů v roce 2000, s
výjimkou ustanovení § 147 odst. 4, které nabude účinnosti dnem 1. ledna
2001.

____________________________________________________________

2)

Například zákon č. 160/1992 Sb., o zdravotní péči v nestátních
zdravotnických zařízeních, ve znění zákona č. 161/1993 Sb., zákon č. 20/1966
Sb., o péči o zdraví lidu, ve znění pozdějších předpisů.

2a)

Zákon č. 320/2001 Sb., o finanční kontrole ve veřejné správě a o změně
některých zákonů (zákon o finanční kontrole).

3)

§ 3 odst. 3 vyhlášky č. 190/1996 Sb., kterou se provádí zákon č. 265/1992
Sb., o zápisech vlastnických a jiných věcných práv k nemovitostem, ve znění
zákona č. 210/1993 Sb. a zákona č. 90/1996 Sb., a zákon č. 344/1992 Sb., o
katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), ve znění zákona č.
89/1996 Sb.

3a)

Zákon č. 314/2002 Sb., o stanovení obcí s pověřeným obecním úřadem a
stanovení obcí s rozšířenou působností.

3b)

§ 26 zákona č. 500/2004 Sb., správní řád.

4)

Například zákon č. 412/2005 Sb., o ochraně utajovaných informací a o
bezpečnostní způsobilosti, zákon č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů a o
změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 89/1995 Sb., o
státní statistické službě, ve znění pozdějších předpisů.

6)

Zákon č. 133/2000 Sb., o evidenci obyvatel a rodných číslech a o změně
některých zákonů (zákon o evidenci obyvatel).

7)

Zákon č. 152/1994 Sb., o volbách do zastupitelstev v obcích a o změně a
doplnění některých dalších zákonů, ve znění zákona č. 247/1995 Sb.

8)

Zákon č. 298/1992 Sb., o místním referendu, ve znění zákona č. 152/1994
Sb.

9)

Zákon č. 222/1999 Sb., o zajišťování obrany České republiky.

10)

§ 11 zákona č. 298/1992 Sb.

11)

Zákon č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské zřízení).

12)

§ 2 odst. 4 zákona č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky
(katastrální zákon), ve znění zákona č. 89/1996 Sb.

13)

§ 3 odst. 1 písm. a) bod 1 zákona č. 151/1997 Sb., o oceňování majetku a o
změně některých zákonů (zákon o oceňování majetku).

13a)

Zákon č. 553/1991 Sb., o obecní policii, ve znění pozdějších předpisů.

14)

Například zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších
předpisů.

15)

Například občanský zákoník, obchodní zákoník.

15a)

§ 5 zákona č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky
(katastrální zákon), ve znění pozdějších předpisů.

15b)

Zákon č. 420/2004 Sb., o přezkoumávání hospodaření územních samosprávných
celků a dobrovolných svazků obcí.

16)

Zákon č. 71/1967 Sb., o správním řízení (správní řád), ve znění zákona č.
29/2000 Sb.

17)

Obchodní zákoník.

18)

§ 20i a 20j občanského zákoníku.

18b)

Příloha č. 1 k zákonu č. 314/2002 Sb.

18c)

Příloha č. 2 k zákonu č. 314/2002 Sb.

21)

§ 124 odst. 2 zákoníku práce.

22)

§ 124 zákoníku práce.

23)

§ 17 nařízení vlády č. 108/1994 Sb., kterým se provádí zákoník práce a
některé další zákony.

23a)

§ 2 odst. 1 písm. a) zákona č. 301/2000 Sb., o matrikách, jménu a příjmení
a o změně některých souvisejících zákonů.

23b)

§ 117 odst. 1 a 2 zákona č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním
řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů.

26)

Například zákon č. 119/1992 Sb., o cestovních náhradách, ve znění
pozdějších předpisů.

28)

§ 10 a 11 zákona č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním řádu
(stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů.

29)

Například § 110 a 163 obchodního zákoníku, § 4 zákona č. 248/1995 Sb., o
obecně prospěšných společnostech a o změně a doplnění některých zákonů, § 3
zákona č. 227/1997 Sb., o nadacích a nadačních fondech a o změně a doplnění
některých souvisejících zákonů (zákon o nadacích a nadačních fondech).

29a)

Zákon č. 245/2006 Sb., o veřejných neziskových ústavních zdravotnických
zařízeních a o změně některých zákonů.

30)

§ 67 písm. b) zákona č. 150/2002 Sb., soudní řád správní.

31)

§ 59 zákona č. 152/1994 Sb.

31a)

Například § 14 zákona č. 22/2004 Sb., o místním referendu a o změně
některých zákonů.

32)

§ 22 odst. 1 zákona č. 152/1994 Sb.

32a)

Zákon č. 312/2002 Sb., o úřednících územních samosprávných celků a o změně
některých zákonů.

33)

Zákon č. 143/1992 Sb.
Nařízení vlády č. 253/1992 Sb., o platových
poměrech zaměstnanců orgánů státní správy, některých dalších orgánů a obcí, ve
znění pozdějších předpisů.

34)

Zákon č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím.

34a)§ 4 zákona č. 94/1963 Sb., o rodině, ve znění pozdějších předpisů.
34b)

Zákon č. 352/2001 Sb., o užívání státních symbolů České republiky a o
změně některých zákonů.

36)

Zákon č. 83/1990 Sb., o sdružování občanů, ve znění pozdějších
předpisů.

37)

Zákon č. 320/2001 Sb., o finanční kontrole ve veřejné správě a o změně
některých zákonů (zákon o finanční kontrole), ve znění pozdějších
předpisů.
Zákon č. 420/2004 Sb., o přezkoumávání hospodaření územních
samosprávných celků a dobrovolných svazků obcí, ve znění zákona č. 413/2005
Sb.

39)

Zákon č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění pozdějších
předpisů.

39a)

§ 108 odst. 2 zákona č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním řádu
(stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů.

41)

Vyhláška č. 51/1998 Sb., kterou se stanoví předpoklady pro výkon funkcí
vyžadujících zvláštní odbornou způsobilost v okresních úřadech a v obecních
úřadech (vyhláška o zvláštní odborné způsobilosti), ve znění vyhlášky č.
121/1999 Sb.
Výnos Ministerstva vnitra a životního prostředí ze dne 31.
května 1989 č. j. LK-7696/89-529 o zvláštní odborné způsobilosti pracovníků
národních výborů pro výkon některých činností, uveřejněný v částce 3/1989
Věstníku vlády ČSR pro národní výbory a oznámený v částce 17/1989
Sb.

Poznámka zpracovatele: Bod 25 zákona č. 313/2002 Sb.
nelze zapracovat. Odstavec 2 byl tímto zákonem vložen nově a má pouze 2
věty.

25. V § 19
odst. 2 se věta třetí nahrazuje touto větou: "K jinému názvu sloučené obce dává
souhlas Ministerstvo vnitra.".

Čl. II zákona č. 234/2006
Sb.

Čl. II

Přechodná ustanovení
1. Řízení o pozastavení účinnosti
právního předpisu obce, zahájená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se
dokončí podle dosavadních právních předpisů.

2. Řízení o pozastavení výkonu
usnesení, rozhodnutí nebo opatření orgánu obce v samostatné působnosti, zahájená
přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se dokončí podle dosavadních právních
předpisů.

3. Kontrola
výkonu přenesené působnosti orgánů obcí, zahájená přede dnem nabytí účinnosti
tohoto zákona, se dokončí podle dosavadních právních předpisů.

4. K oddělení části obce, které bylo
přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona schváleno pravomocným rozhodnutím
krajského úřadu a které nebylo do nabytí účinnosti tohoto zákona provedeno,
dochází k 1. červenci 2006.

Čl. LVI zákona č. 186/2006
Sb.

Přechodná ustanovení

Čl. LVI
1.
Správní řízení zahájená přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona se dokončí
podle dosavadních právních předpisů.

2. Vyvlastňovací řízení zahájená
přede dnem 1. července 2006 se dokončí podle zákona č. 50/1976 Sb., ve znění čl.
LV tohoto zákona.

Poznámka: v § 84 nesouhlasí přejmenování písmen,
díky několika novelám za sebou.

Čl. XLVI zákona č. 189/2006
Sb.

Čl. XLVI

Přechodné ustanovení
Byl-li uvolněný člen zastupitelstva
obce uznán dočasně práce neschopným nebo mu byla nařízena karanténa před 1.
lednem 2007, měsíční odměna ve snížené výši mu nenáleží a poskytuje se mu po 31.
prosinci 2006 nadále
nemocenské.